הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 7, 2021-10-05 14:00

אבתיסאם מראענה: אני פותחת את הישיבה הבאה שלנו של עובדות ועובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: הדיון שלנו לשעה זאת בעצם ידון בהעסקת עובדים זרים בענף הבנייה על ידי תאגידים זרים.

אבתיסאם מראענה: תודה לכל מי שהגיע, למי שמצטרפת או מצטרף אלינו לכאן וגם בזום.

אבתיסאם מראענה: אני מודה שהסוגייה הזו של העסקת עובדים זרים בתאגידים זרים, זו סוגייה שלקח לי זמן להבין אותה ולצלול אליה עמוק.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה קודם כל לתת לרשות האוכלוסין וההגירה, קודם כל לאפשר לנו סקירה מאוד מתומצתת בנושא של תאגידים זרים.

אבתיסאם מראענה: ענבל את רוצה לדבר?

אבתיסאם מראענה: מי מטעמכן רוצה להציג לנו את ה - - -

ענבל משש: אני אשמח אולי לומר ואני אשמח שנתנאל ממשרד השיכון והבינוי יתייחס בכלל למודל הזה, שהיה קול קורא שפרסמה הממשלה ובעצם רשות האוכלוסין וההגירה, אני מודה ומתוודה, אני לא מבינה בענף הבינוי והשיכון שהוא הגורם המקצועי.

ענבל משש: אנחנו עושים הסדרה של הענף בנושא עובדים זרים ולכן הייתי רוצה אולי שנתנאל ייתן סקירה לגבי חברות הביצוע הסיניות שמוסדרות בהחלטת הממשלה ומקבלו אישור ממשרד השיכון והבינוי.

ענבל משש: אז בבקשה נתנאל.

נתנאל לפידות: אוקיי, תודה.

נתנאל לפידות: אז אנחנו - - -

אבתיסאם מראענה: אני אשמח בהתייחסות שלך שתגיד לנו אילו חברות יש כאן, הסיניות וחברה אחת טורקית.

אבתיסאם מראענה: תציג לנו את תמונת המצב, מי נמצאת איתנו בארץ.

נתנאל לפידות: כן כן, אני אפרט הכל.

נתנאל לפידות: אוקיי, אני אתחיל שניה רק את הרקע ברשותך.

נתנאל לפידות: משבר הדיור, לא צריך להרחיב עליו, ממשלות ישראל לאורך העשור האחרון--- חילופי דברים בין היושבת ראש לנתנאל לפידות

נתנאל לפידות: אז בעשור האחרון במדינת ישראל עסקו רבות בניסיון לפתור את משבר הדיור, במסגרת המאמצים, כדי לייצר דירה, בית, צריך שלושה דברים: צריך קרקע, צריך כסף וצריך עובדים.

נתנאל לפידות: והניסיון והמאמצים לפתח את היכולת להביא עובדים זה דבר אחד והאפשרות השניה היא להגדיל את הפיריון של העובדים המקומיים.

נתנאל לפידות: עכשיו, דיברנו בדיון הקודם על הנושא של העובדים הישראלים.

נתנאל לפידות: אני אגיד שעמדתנו מעט שונה ממשרד האוצר, אנחנו מאוד חלוקים אפילו בנושא.

אבתיסאם מראענה: ספר לי על חילוקי הדעות ביניכם.

נתנאל לפידות: אנחנו סבורים שהיכולת להכשיר עובדים ישראלים הוכחה ככמעט בלתי אפשרית.

נתנאל לפידות: משנת 2005 בעצם ממשלות ישראל שמו את ההיטלים ושמו את האגרות ושמו את כל המשקולות על צוואר המעסיקים על מנת לתעדף את העובדים הישראלים, זה לא הוכיח את עצמו ולא הצליח.

נתנאל לפידות: ולכן, לאורך השנים, משנת 2012, אנחנו מגדילים מיכסות.

נתנאל לפידות: בעצם הממשלה עובדת בשתי כיוונים שונים.

נתנאל לפידות: מצד אחד, היא מגדילה את מיכסות העובדים הזרים, מצד שני, היא משאירה את המשקולות האלה שהמהות שלהם, לטעמנו, חלפה.

נתנאל לפידות: גם לנו יש מחקרים בנושא.

אבתיסאם מראענה: אני אוהבת מחקרים כששולחים לי.

נתנאל לפידות: אז נעביר לך אותם בשמחה.

נתנאל לפידות: לעניין החברות הזרות.

נתנאל לפידות: כדי להתמודד עם היכולת לייצר יותר יחידות דיור, אז זה או להביא עוד עובדים או מהצד השני, לשפר את הפיריון בענף.

נתנאל לפידות: שיפור הפיריון מבוצע באמצעות כניסה של טכנולוגיות חדשות.

נתנאל לפידות: הייתה עבודת מטה מאוד משמעותית, שהיא גם צרופה להחלטת הממשלה, ששם בעצם באנו עם מודל חדש.

נתנאל לפידות: אמרנו ענף הבנייה בישראל הוא ענף סגור, אין אפשרות לזרים לפעול בישראל, למעט חברת "יילמזלר" שבאותה עת פעלה מכח הסכם אחר ונפרט עליו עוד מעט.

נתנאל לפידות: ואז רצינו לייצר כלי שיכניס גם תחרות וגם טכנולוגיות וגם מנגנון להעברת יש.

נתנאל לפידות: בין מי שיביא את הטכנולוגיות ואת הידע ואת התיעוש לבין הקבלנים הישראלים.

נתנאל לפידות: עכשיו, אני אגיד, זו לא אמירה פטרונית שקבלני ישראל לא יודעים ולא יודעים להשתמש בטכנולוגיה, ממש לא.

נתנאל לפידות: האמירה היא שהחלק בתוך הקבלנים הישראלים שעשה את זה, היה מצומצם ורצינו להרחיב את זה ולהגדיל את זה ובשביל זה היינו צריכים את אלמנט התחרות.

נתנאל לפידות: עכשיו, הייתה ועדה ממשלתית בשביל שיהיה הליך משמעותי, בסופו של דבר נקבעו קריטריונים להעברת החברות לישראל, שהקריטריונים היו קריטריונים שנגעו ליכולת תיעוש, טכנולוגיה, ניסיון מקצועי, היקפי עבודה, שמירה על זכויות אדם, העדר הרשעות בנושא של הפרת זכויות אדם, אלו דברים שהיו חשובים לנו מאוד.

נתנאל לפידות: ופרסמנו את הקול הקורא וניגשו למכרז, קול קורא זה מעין מכרז, ניגשו אליו 49 חברות בינלאומיות, מרביתן סיניות.

אבתיסאם מראענה: למי המכרז היה פתוח?

נתנאל לפידות: לכל מדינות העולם.

נתנאל לפידות: עשינו יחד עם מינהל סחר חוץ - - -

אבתיסאם מראענה: באמת?

אבתיסאם מראענה: לא, זה לא יכול להיות לכל מדינות העולם.

נתנאל לפידות: כל המדינות, למעט מדינות שמוגדרות מדינו אויב.

נתנאל לפידות: הבנתי את הכוונה.

נתנאל לפידות: אז באמת זה היה פתוח ממש לכולם, עשינו יחד עם מינהל סחר חוץ כנס עם כל הנספחים הכלכליים.

אבתיסאם מראענה: מתי זה היה?

נתנאל לפידות: ב-2016.

נתנאל לפידות: ובסופו של דבר 19 חברות עברו את תנאי הסף.

נתנאל לפידות: החלטת הממשלה באה וקבעה ששש החברות שיקבלו את הניקוד הגבוה ביותר, יקבלו מכסה של ששת אלפים עובדים, אלף כל אחת והתחלנו עם הקבוצה הזאת.

נתנאל לפידות: עכשיו, יש דברים שלא ידענו, בגלל שזה היה מנגנון חדש, לא ידענו איך זה יתגלגל ולאן זה ילך.

נתנאל לפידות: למשל אחת ההפתעות שמאוד הופענו מהן, היא שלקח לבנקים בישראל, לרגולציה, לוקח מלא זמן עד שפותחים לחברות כאלה חשבונות בנק.

נתנאל לפידות: כי יש הרבה בדיקות, הרבה תהליכים, זה תהליך שנע בין חצי שנה לשנה.

נתנאל לפידות: ולכן הכניסה הייתה מאוד איטית ולכן חברות בפועל התחילו לפעול רק ב-2018.

נתנאל לפידות: אז היה, ינואר 18' זו התחלת הפעילות של החברות בישראל.

אבתיסאם מראענה: אתה בטוח?

נתנאל לפידות: כן.

נתנאל לפידות: הנחיתה הראשונה הייתה ב-29.12.2017.

נתנאל לפידות: זה היה ממש כאילו - - -

אבתיסאם מראענה: ב-2018 בעצם התחילו להגיע תאגידים - - - ?

נתנאל לפידות: חברות בנייה זרות.

נתנאל לפידות: הם לא תאגידים, הן חברות בנייה זרות, זה המונח.

אבתיסאם מראענה: כלומר חברת בנייה מביאה את העובדים שלה, את ה-500 או את האלף, לא במקשה אחת, אבל הם מביאים אותם.

אבתיסאם מראענה: מדינת ישראל אין לה התערבות בהכשרות שלהם, אין לה שום התערבות במי הם ומה הם?

נתנאל לפידות: לא, יש.

אבתיסאם מראענה: אז ספר לי.

נתנאל לפידות: קודם כל חייבנו את החברות על פי סילבוס שקבענו יחד עם מינהל הבטיחות במינהל העבודה דאז, על קורס בטיחות שהם חייבים לעבור טרם הגעתם לישראל.

נתנאל לפידות: בנוסף, חייבנו אותם לעבור קורס אוריינטציה שנקבע יחד עם רשות ההגירה וקורס שנוגע לזכויות העובדים בישראל.

נתנאל לפידות: כל זה היה כהכנה של העובד להגיע לישראל.

נתנאל לפידות: עכשיו, זה חומרים שאנחנו הכנו כממשלה, העברנו את זה לחברות, חייבנו אותם לעשות את ההדרכות האלה לעובדים לפני שהם מגיעים לישראל וכשהם נחתו בישראל, הנציגים של רשות ההגירה נתנו להם בכניסה שלהם ביד, הם נכנסים בדרך כלל בטרמינל נפרד, גם העובדים של התאגידים.

נתנאל לפידות: ככה אנחנו מוודאים את זה, העובד מקבל מסמך מאיתנו, נציג הממשלה, שאומר לו מה הזכויות שלו.

אבתיסאם מראענה: "זכותון"?

נתנאל לפידות: כן, "זכותון" כזה.

נתנאל לפידות: ואז העובדים מתחילים לעבוד.

נתנאל לפידות: מה המצב היום?

אבתיסאם מראענה: אתה אומר לי שב-2018, "יילמזלר" - - -

נתנאל לפידות: לא אמרתי "יילמזלר", "יילמזלר" זה אירוע אחר.

נתנאל לפידות: להרחיב עליו עכשיו או אחר כך?

אבתיסאם מראענה: מה שבא לך.

נתנאל לפידות: אז ניגע שנייה ב"יילמזלר".

נתנאל לפידות: "יילמזלר" התחילה לעבוד בישראל במסגרת הסכם Off set שהיה עם ממשלת טורקיה כי היא התחילה לבנות את נתב"ג 2000.

נתנאל לפידות: כמו שאמרו, נגיד בצורה ציורית, בשלב מסויים נגמרו כמות הפיסטוקים שהיינו יכולים לקנות, אז היינו צריכים, בהסכם רכש גומלין באו עם הרעיון של העובדים ולכן - - -

אבתיסאם מראענה: איזה פיסטוקים?

אבתיסאם מראענה: פיספסתי.

אבתיסאם מראענה: לא אכלתי מהם גם אני.

אבתיסאם מראענה: מה זה היה?

נתנאל לפידות: היה הסכם שעשתה הממשלה של טנקים טורקים בישראל והיה צריך לקנות משהו מטורקיה.

נתנאל לפידות: כמות הפיסטוקים שהיה אפשר לקנות מטורקיה הייתה מוגבלת, לא צריך אותה כבר, אז אמרו נביא עובדים לישראל, ניתן להם עבודה ואז הם ישלחו כסף לטורקיה.

נתנאל לפידות: ולכן הם פעלול פה עד 2015, זה היה תוקף ההסכם.

נתנאל לפידות: צריך לבדוק מול רשות ההגירה כי אני לא סגור על הנתון הזה.

נתנאל לפידות: ואז באיזור 2015-2016, כשהתחלנו את הפעילות של החברות הזרות, את המנגנון הזה, אז אמרנו שאנחנו נשאיר את חברת "יילמזלר" לפעול בישראל והיא תהיה באותם התנאים של החברות הזרות, למעט שינוי אחד, לכל החברות יש מסכה של אלף עובדים, לחברת "יילמזלר" הייתה באותה העת מכסה של 1,200, אמרנו שהמכסה שלהם תישאר, לא נגרע להם מהמכסה כי כל העובדים גם ככה משובצים לפרויקטים שנבנים בישראל ונדרשים למשק.

אבתיסאם מראענה: ובטורקיה נפתחה עוד אופציה לעוד חברות מתחרות חוץ מהחברה "יילמזלר"?

נתנאל לפידות: לא.

אבתיסאם מראענה: למה?

ענבל משש: השאלה אם הגישו במכרז?

נתנאל לפידות: לא, את שואלת אם אפשר היה לגשת מטורקיה בקול קורא?

נתנאל לפידות: התשובה היא כן.

נתנאל לפידות: השאלה אם באנו לממשל הטורקי כדי להחליף את "יילמזלר" לחברה אחרת?

נתנאל לפידות: התשובה היא לא, לא ראינו בזה צורך.

אבתיסאם מראענה: לא לא, אני לא, אל תשים לי משפטים בפה.

אבתיסאם מראענה: לא התכוונתי.

אבתיסאם מראענה: שאלתי שאלה, המכרז הזה שהיה ב-2016 נפתח, הוא היה חד פעמי?

נתנאל לפידות: כן.

אבתיסאם מראענה: למה?

נתנאל לפידות: כי עד עתה, לא כל החברות עדיין השלימו את הכניסה שלהם לישראל, אני אגע בזה עוד שנייה.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

אבתיסאם מראענה: אני רק מציינת שבעצם ביננו לבין טורקיה אין הסכם בילטראלי.

נתנאל לפידות: לא, אבל זה לא קשור להסכם בילטראלי.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אבל אני רק מדייקת.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מדברות הרבה על הסכמים ביליטרליים, אנחנו חושבות שזה הגיע בשביל להסדיר יחסים מעולים בין המדינות, בין כניסה לעובדים, זכויות שלהם.

אבתיסאם מראענה: כל אחת בעצם מגנה אחת על השנייה.

אבתיסאם מראענה: אין דמי תיווך והדבר הזה על הכיף כיפאק, זה מושלם.

אבתיסאם מראענה: אבל ביננו לבין טורקיה בעצם, ויש לנו אחלה יחסים עם טורקיה, אלא אם כן תתקן אותי שרבנו על הפיסטוקים ומאז אנחנו לא מדברות איתם.

נתנאל לפידות: יש פה את נציגת משרד החוץ, היא תתייחס לנושאים המדיניים מול טורקיה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז בוא נסתעף שנייה ונדבר עם המשרד - - -

אבתיסאם מראענה: איפה יש לנו את רחל?

אבתיסאם מראענה: מה שלומך?

רחל אוברמן: נעים מאוד, בסדר גמור.

אבתיסאם מראענה: אני איתך, אני מאוד אוהבת לדבר על הסכמים בילטראליים ואני אשמח להבין מה יש לנו עם טורקיה.

רחל אוברמן: דבר ראשון אני אציג את עצמי, אני רחל אוברמן ממחלקת אמנות באגף היועץ המשפטי במשרד החוץ.

רחל אוברמן: אז בעצם לשאלה שלך, זה כמו שאמרו כאן בדיון הקודם, יש בעצם כרגע שני מסלולים מרכזיים להבאת עובדי בניין.

רחל אוברמן: המסלול הראשון, זה המסלול שדיברנו עליו בדיון הקודם של ההסכמים הבילטראליים.

רחל אוברמן: עכשיו, אמנם מגיעים בעיקר משלוש מדינות, אבל האמת שיש לנו חמישה הסכמים שחתמנו, גם עם בולגריה ורומניה, יש לנו אוקראינה, מולדובה וסין - חמש מדינות.

רחל אוברמן: אנחנו לא התבקשנו לעשות הסכם עם טורקיה להבאת עובדי בניין שיעבדו אצל התאגידים.

רחל אוברמן: אם יש צורך בהבאה - - -

אבתיסאם מראענה: ממי בדרך כלל אתם, מי מבקש?

אבתיסאם מראענה: איך זה עובד, נניח עם רומניה?

אבתיסאם מראענה: מי ביקש?

רחל אוברמן: זה שייך לתקופה היותר היסטורית של אולי, אני לא רוצה לדבר ספציפית על מדינה מסוימת אבל היה צורך בעובדי בניין ואז הייתה כאן איזושהי עבודה של משרד השיכון מול הקבלנים לגבי המדינות ובסופו של דבר ההחלטה לגבי מדינות המוצא מתקבלת בצוות של ההסכמים הבילטראליים בראשות מנכ"ל ראשות האוכלוסין.

רחל אוברמן: כל משרד מביא את השיקולים הרלוונטיים שלו לשולחן וזה באמת בהתאם להחלטת ממשלה.

רחל אוברמן: עכשיו, אם באמת יעלה צורך בהבאה של עובדים נוספים או שנתבקש לבחון הבאה של עובדים מטורקיה במסגרת הסכם בילטראלי, כמו אותם חמישה הסכמים שפירטנו, אז זה משהו שאנחנו נבדוק אצלנו, זאת אומרת פנימית לגבי ההיתכנות של זה.

רחל אוברמן: זה לגבי המסלול הזה.

רחל אוברמן: עכשיו, לגבי המסלול השני של חברות הביצוע, העובדים מגיעים, זאת אומרת זו חברת בנייה, כמו שנתנאל הציג, שמגיעה עם העובדים שלה.

רחל אוברמן: זה לא מסלול של הסכמים, זה בעצם איזשהו מסלול שהממשלה החליטה שהוא שונה.

רחל אוברמן: את לא שאלת את זה, אבל אם הרעיון של עובדים של חברות ביצוע או שהחברות יבואו באמצעות איזשהו מתווה של הסכמים, אז אני צריכה להגיד שאנחנו לא עושים הסכמים לחברה ספציפית, לקבלן ספציפי, זה דבר ראשון ודבר שני, זאת קונסטרוקציה לגמרי שונה מהסכמים.

רחל אוברמן: אם היינו צריכים לבחון את זה, אז אני מניחה שהצוות הרלוונטי או הצוותים הרלוונטיים היו בודקים את זה אבל אני אפילו לא יודעת אם יש היתכנות לעשות כזה דבר.

רחל אוברמן: אז זאת התשובה שלי לגבי הנושא הזה של ההכם עם טורקיה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך.

אבתיסאם מראענה: ענבל, זה נושא שעלה לדיון, הסכם בילטראלי עם טורקיה?

אבתיסאם מראענה: היא מאוד קרובה, תרבויות.

אבתיסאם מראענה: יש קרבה בין החברה הערבית בישראל לחברה הטורקית יש איזו תנופה, יש משהו מאוד יפה שקורה לאחרונה, לפחות אני מזהה אותו.

אבתיסאם מראענה: מה את אומרת?

ענבל משש: כפי שאמרה רחל, יש באמת ועדה ל הסכמים בילטראליים בראשות מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.

ענבל משש: בדיון הזה חברים כל משרדי הממשלה לרבות משרד המשפטים, משרץ החוד כמובן, משרד הבינוי והשיכון.

ענבל משש: בענפים השונים, אם משרד הבינוי והשיכון רואה לנכון להרחיב את ההסכמים הבילטראליים הקיימים אז הוא צריך להעלות את זה בדיון.

ענבל משש: כמובן שההסכמים הבילטראליים הם פועל יוצא של כמה דברים.

ענבל משש: אחד, הצורך המקצועי, אם יש שיטות עבודה מותאמות או בנייה בטורקיה ומשרד השיכון והבינוי רוצה להמליץ לחתום על הסכם עם טורקיה, אז הוא צריך להעלות את זה בוועדה.

ענבל משש: והדבר השני, זה הצרכים המדיניים, הזהות של המדינה איתה חותמים את ההסכמים.

ענבל משש: היא נבחנת גם על פי צרכים מדיניים של מדינת ישראל וגם יש עוד היבטים שבוחנים אותם במשרד המשפטים: סחר, מדינה וכל מני כאלו שנבחנים בוועדה באופן מעמיק.

ענבל משש: עד כה לא עלתה דרישה, אבל צריכה להיות ועדה בקרוב בראשות המנכ"ל הנכנס, תומר מוסקוביץ'.

ענבל משש: אם משרד השיכון והבינוי רוצה להעלות דרישה כזו, הרי שנבחן אותה יחד כולם.

ענבל משש: אין לנו איזושהי התנגדות עקרונית.

ענבל משש: יכולים להעלות ואנחנו נדון בדברים.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: עכשיו, אנחנו בעצם מברכות מאוד בוועדה על ההסכמים הבילטראליים, אנחנו חושבות שאלו באמת צעדים מצוינים לטובת כולנו ואני מנבה להבין אם אנחנו, בעצם כן יש לנו את ההסכם המיוחד הזה עם טורקיה וחברות סיניות, שש חברות סיניות ואני מזהה שבעצם, ויש לנו הסכם בילטראלי עם סין.

אבתיסאם מראענה: אבל אנחנו מדברות פה על חברות ביצוע שמגיעות עם העובדים שלהם ויש לנו שטר חוב ויש לנו הפרות זכויות לעובדים.

אבתיסאם מראענה: מדברים על זה ב"קו לעובד", מדברים על זה במוקד ומדברות על זה גם במשרד הכלכלה.

אבתיסאם מראענה: בואו דברו איתי, מה הרווחנו מזה?

אבתיסאם מראענה: מה קורה שם?

נתנאל לפידות: אני אתייחס.

נתנאל לפידות: אז קודם כל אני אגיד בהמשך למה שאמרתי קודם.

נתנאל לפידות: יש שש חברות ראשונות שאושרו עם מכסה של 6,000.

נתנאל לפידות: בשנת 2019 עברה החלטת ממשלה שהגדילה את המכסה - - -

ענבל משש: 2018.

נתנאל לפידות: 2018?

נתנאל לפידות: שהגדילה את זה, בעצם בלתי מוגבל.

נתנאל לפידות: היא אמרה כל חברה מתוך ה-19 שעומדת בתנאים, תוכל לקבל רישיון קבלן ישראלי.

נתנאל לפידות: בפועל, שש חברות נוספות מימשו את זה.

נתנאל לפידות: זאת אומרת, יש לנו 12 סיניות ועוד את "יילמזלר" סך הכל.

נתנאל לפידות: מתוך הקבוצה הראשונה פלוס "יילמזלר" כל החברות פעילות, מתוך הקבוצה השנייה רק שתי חברות פעילות ובונות ועוד שתי חברות שהן בשלבים אחרונים של קבלת כל הבדיקות לקראת קבלת רישיון קבלן ישראלי.

נתנאל לפידות: סך הכל פועלים בישראל 3,777 עובדים שהגיעו על ידי החברות ועוד 21 מומחים שמעסיקים כל מני מהנדסים זהו.

נתנאל לפידות: הם עובדים על 68 פרויקטים, הם בונים 12,687 יחידות דיור ו-10 אחוז מהיקף הבנייה הפעילה בישראל היום.

אבתיסאם מראענה: לא, אבל אתה לא עונה לי על השאלה.

נתנאל לפידות: אני אגיע לשם ואענה לך על זה.

נתנאל לפידות: ובונים שתיים וחצי מיליון מטר.

נתנאל לפידות: לשאלתך, המטרה לזה שהחברות הגיעו לכאן, הן לא הגיעו כדי להביא עובדים.

נתנאל לפידות: זה לא מנגנון עוקף הסכמים בילטראליים שבו נמצאת הדרך להביא עוד עובדים.

נתנאל לפידות: זה לא הדבר.

אבתיסאם מראענה: אני לא חשבתי ככה.

נתנאל לפידות: המטרה היא להביא חברות, להגדיל פיריון תיעוש ולהגדיל תחרות בענף והחרות מגיעות על עובדיהן.

נתנאל לפידות: בפרספקטיבה שאני מכיר, כל הטענות שעד היום הועלו כנגד החברות על גבייה, שטרות חוב ועל הכל, עד היום, שום מקרה לא הבשיל או לא הצליחו להוכיח אותו או להביא אותו לאיזושהי הרשעה או להוכיח אותו.

נתנאל לפידות: יש הרבה טענות ואני אגיד, גם בעולם התאגידים יש טענות.

נתנאל לפידות: בסוף אבל טענות דינן להתברר וככל שיתברר שהן נכונות, החברות יש סנקציות כנגדן, לא רק בהיבט של החקיקה והדין הישראלי, אלא גם בהיבט החוזי.

נתנאל לפידות: בסוף הממשלה פרסמה מכרז, יש בנינו הסכם מכח עסקי, בין המדינה לבין החברה יש הסכם.

נתנאל לפידות: אם היא מפרה אותו, אז היא יוצאת ממאגר החברות הזרות ולוקחים לה את הרישיון קבלן הישראלי.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, קצת קשה לי לקבל את האמירה הזו שאתה אומר: לא היו הפרות, אין דבר כזה קרה-לא קרה.

נתנאל לפידות: לא אמרתי שלא היו הפרות, אמרתי שהגיעו טענות.

נתנאל לפידות: גם אלי הגיעו טענות והעברתי אותן לידי הרשויות המוסמכות לבדוק את זה.

נתנאל לפידות: בסוף אף טענה, לא הצליחו להוכיח אותה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אז אנחנו נלך למקום הזה שמתנקזות אליו גם טענות שאנחנו דיי נותנות להן מקום.

אבתיסאם מראענה: סיגל רוזן מהמוקד לפליטים ומהגרים, אני מבקשת שתגידי את דברייך, תקנו אותי אם העברית שלי לא מושלמת.

אבתיסאם מראענה: סיגל את איתנו?

סיגל רוזן: סליחה, אם אפשר שמיכל תג'ר מ"קו לעובד" תהיה לפני, אני מאוד אודה לכם.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נשתדל, תודה.

אבתיסאם מראענה: מיכל את איתנו?

מיכל תג'ר: טוב, אז אני אתחיל.

מיכל תג'ר: רחל אוברמן אמרה קודם שהמסלול הזה הוא לא מסלול של הסכמים ונתנאל לפידות דיבר על פיסטוקים.

מיכל תג'ר: נגמרו לנו פיסטוקים, אז קנינו עובדים.

מיכל תג'ר: המסלול הזה של החברות הזרות, זה לא מסלול של בני אדם, אוקיי.

מיכל תג'ר: הם לא קונים בני אדם, הם לא מביאים חברה זרה, הם מביאים עבדים.

מיכל תג'ר: כל היעילות, כל הריווחיות של החברות האלה, התפוקה שלהם, כמה הם מספיקים, הכל נבנה מניצול קשה, מטורף של עובדים, משיעבוד של לעובדים עם משמרות ארוכות.

מיכל תג'ר: נתנאל אמר "זה לא הוכח", הוא מדבר על רף פלילי.

מיכל תג'ר: ברף מנהלי, מקלטים לקורבנות סחר בבני אדם, יש בהחלט אנשים, עובדים שהגיעו, עובדי החברות האלה.

מיכל תג'ר: נפתחו חקירות פליליות.

מיכל תג'ר: יש הבדל גדול בין הגשת כתב אישום, לך תוכיח ברף הפלילי בישראל את שטר החוב שהופקד בטורקיה.

מיכל תג'ר: שלא יגיד לי נתנאל לפידות שזה לא הוכח, אין כזה דבר, זה הוכח מעל ומעבר.

מיכל תג'ר: הבאנו חוזים, הבאנו קבלות על דמי תיווך, הבאנו שטרי חוב שהוצאו, הבאנו כתבי תביעה בטורקיה.

מיכל תג'ר: מה לעזאזל לא ראו הרשויות?

מיכל תג'ר: שלחברות האלה, ל-3,000 אנשים המסכנים האלה, שמתוכם להערכתי יש 20 במקלט לקורבנות סחר.

מיכל תג'ר: סליחה שאני נסערת, אבל זה מה שיש לי להגיד.

מיכל תג'ר: המסלול הזה הוא לא הסכמים.

מיכל תג'ר: אין עליו את כל הוועדה המכובדת שיושבת וחושבת ומנסחת הסכם ומגייסת ועושה הכשרות.

מיכל תג'ר: באים בשדה התעופה ונותנים להם דף נייר.

מיכל תג'ר: מישהו בדק שהעובדים הסינים יודעים לקרוא?

מיכל תג'ר: כי חלקם הגדול לא יודעים לקרוא.

מיכל תג'ר: אני פגשתי סינים שלא סיימו כיתה ו'.

מיכל תג'ר: "החברות הזרות באות עם העובדים שלהן", אין מצב, אני עוד לא פגשתי אחד שעבד יום בחברה הזרה לפני שהיא גייסה אותו, בתמורה ל-50 אלף שקל דמי תיווך לעבוד בישראל.

מיכל תג'ר: זה לא ככה.

מיכל תג'ר: הדברים שנאמרים פה, נאמרים פה למרות שורה של הוכחות שנשלחות לרשויות.

מיכל תג'ר: עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם כי מישהו חושב שלנצל 3,777 עובדים, אם זה עוזר לבנייה יעילה יותר, זה יועיל במשהו למשבר הדיור.

מיכל תג'ר: אז בואו אני אגלה לכם עוד משהו, העובדים האלה, חלק גדול מהלקוחות שלי, כולל "ילמזלריים" לא עובדים רק בפרויקטים של דיור.

מיכל תג'ר: למעשה, כשמישהו מסתכל על קו הרקיע של תל אביב ורואה את מגדלי המגורים, אז הוא רואה עובדי "יילמזלר" בונים.

מיכל תג'ר: את הרכבת הקלה הסינים בונים.

מיכל תג'ר: סליחה, איזה מגורים ואיזה משבר דיור ואיך זה השפיע על משבר הדיור?

מיכל תג'ר: איך 3,700 אנשים שרובם בכלל לא עובדים בדיור, יורידו את מחירי הדיור בישראל?

מיכל תג'ר: רוצים להביא לפה עבדים.

מיכל תג'ר: למה רוצים?

מיכל תג'ר: למה ההסכם עם "יילמזלר", שנגמר ההסכם off set בשנת 2008, למה הוא ממשיך?

מיכל תג'ר: אני חושבת שאת זה המשטרה צריכה לחקור או מישהו אחר.

מיכל תג'ר: אני לא חושבת שיש לזה איזשהו היגיון.

מיכל תג'ר: ואני מצטערת, משרד המשפטים עוצם עיניים, רשות האוכלוסין עוצמת עיניים, משרד השיכון והבינוי אלוהים יודע מה הוא רואה לנגד עיניו עם החברות האלה.

מיכל תג'ר: אני בדרך כלל בן אדם מאוזן, אחד הדברים הכי מרתיחים בעיניי, זה 3,777 קורבנות סחר בבני אדם שנמצאים בחברות הזרות בישראל, תודה.

אבתיסאם מראענה: וואו.

אבתיסאם מראענה: אמאל'ה.

אבתיסאם מראענה: מיכל תודה, זה היה כואב, כואב מאוד לשמוע.

אבתיסאם מראענה: מה לעשות?

אבתיסאם מראענה: אנחנו שומעות שני צדדים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד שלום, ברוכים הבאים חברת "יילמזלר" הטורקית, אתם לא טורקים, אתם הנציגים שלהם בארץ.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שתציגו את עצמכם, תודה שבאתם ובואו נדבר.

ניסים גיוס: טוב, שמי ניסים גיוס, נמצא איתי זיו הנדל שהוא הסמנכ"ל.

ניסים גיוס: אני קודם כל רוצה להתנצל בשם המנכ"ל אחמט אריק, שהוא פשוט בגלל כל מה שקרה עם הסגר, שאסור היה להגיע מטורקיה.

אבתיסאם מראענה: אז גם אותו סגרו?

ניסים גיוס: גם אותו סגרו.

אבתיסאם מראענה: זה לא בסדר בכלל.

ניסים גיוס: אז אותו סגרו ואחד הנושאים שרצינו להעלות ולהביא לוועדה, שהתקופה של הסגר במשך שנת 2021, היו כמעט חמישה חודשים שלא הצלחנו להביא עובדים וזה פגע בנו בצורה אנושה ממש.

ניסים גיוס: זאת אומרת אצלנו הייתה הרגשה שאם בסופו של יום, לקראת אוקטובר, הסיפור הזה לא ייפתר, אנחנו היינו נכנסים למצב של לחיות או למות, ממש ככה.

ניסים גיוס: כי יש לנו חוזים חתומים עם הרבה מאוד מזמיני עבודה ואנחנו פשוט לא מסוגלים לבצע את העבודה.

אבתיסאם מראענה: אז אנחנו קיבלנו את המכתב שלכם והפנייה שלכם לגבי המחסור בעובדים בגלל הקורונה, 500 עובדים אם אני לא טועה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו פנינו למשרד הבריאות בגלל הקורונה, פנינו קודם כל לרשות האוכלוסין, אמרו שזה לא אצלם, זה נמצא אצל משרד הבריאות.

אבתיסאם מראענה: פנינו למשרד הבריאות, הסיפור לא קשור אליהם כי היא בעצם הופכת להיות כתומה.

אבתיסאם מראענה: והחזירו אותנו לרשות האוכלוסין וההגירה.

אבתיסאם מראענה: לגבי הכניסה של 500 העובדים, הם מתחסנים אני מבינה, הכל בסדר, הכל תקין, למה 500 עובדים טורקים שהם דווקא סבבה לטענת הרוב פה, לא נכנסים לארץ?

ענבל משש: אז קודם כל עד לאחרונה, טורקיה הייתה מדינה אדומה לפי הגדרה שלא אני הגדרתי.

ענבל משש: ממשלת ישראל, משרד הבריאות.

ענבל משש: ולכן נמנעה כניסה של זרים מטורקיה ולא היה ניתן להכניס.

ענבל משש: את יודעת, אנחנו התמודדנו עם התקופה הזו בענפים השונים, עם קושי באמת.

ענבל משש: את יודעת על ההצעה שהייתה לנו בסיעוד כי אוזבקיסטן הייתה וככה הלאה.

ענבל משש: זו לא מדיניות שאנחנו קובעים לגבי אילו מדינות הן אדומות.

אבתיסאם מראענה: ברגע שהיא כתומה ובעצם מבחינת - - -

ענבל משש: היום מבחינתנו אין מניעה להכניס עובדים מטורקיה, אני רק אומר שיש בערך 900 עובדים על המכסה של "יילמזלר", ככה שהם יכולים להכניס עד 300 עובדים לסף של המכסה של 1,200 עובדים במכסה שלהם.

ענבל משש: אין מניעה משהוסרה המניעה הרפואית, הבריאותית, להכניס עובדים מטורקיה.

אבתיסאם מראענה: מה בעצם הנוהל?

אבתיסאם מראענה: מהרגע שהיא הפכה להיות מדינה לא אדומה והם יכולים להיכנס?

אבתיסאם מראענה: כמה זמן?

אבתיסאם מראענה: - -

ענבל משש: הם יודעים.

ענבל משש: כמו שהיה בשוטף, כמו שהם מכניסים עובדים.

ענבל משש: הם עובדים עם היחידה שלנו, מעבירים אליה רשימות, אנחנו מאשרים, העובדים נכנסים.

ענבל משש: זה קורה בשוטף כל הזמן.

ענבל משש: הם מקבלים מאיתנו שירות, אני מקווה שהם גם יאשרו שהשירות שלנו טוב ומענה.

ענבל משש: משלמים אגרות, מה שצריך.

ענבל משש: זה עסק שעובד, המנגנון עובד, למעט המניעה עוד פעם, הרצון לשמור על בריאות הציבור והמניעה של הכניסה מטורקיה.

ניסים גיוס: מה שאני מבקש להוסיף כאן, כל הגורמים שדיברנו איתם, כולל רשות האוכלוסין וכולל משרד השיכון והבינוי, הם הפנו אותנו למשרד הבריאות.

ניסים גיוס: במשרד הבריאות יש יהודי בשם אשי שלמון, שהוא בעצם אחראי על קשרי חוץ של משרד הבריאות והוא האיש שבעצם מחליט מי לשמאל-מי לימין.

ניסים גיוס: עכשיו, טורקיה הייתה מדינה אדומה, אנחנו כתבנו שני מכתבים לד"ר אשי והסברנו שם שאנחנו רוצים להביא עובדים שמחוסנים בשני חיסוני "פייזר", אנחנו רוצים לעשות להם בדיקת קורונה בטורקיה, אנחנו רוצים לעשות להם בדיקת קורונה בישראל, להביא אותם במטוס פרטי כדי שלא תהיה להם נגיעה עם אף אחד מהאוכלוסייה הכללית שאולי מגיעה מטורקיה, לשים אותם פה בבידוד גם ואחרי זה שילכו לעבודה כי אנחנו פשוט חתומים על חוזים.

ניסים גיוס: אני מצטער להגיד, אבל אפילו לא הייתה התייחסות.

אבתיסאם מראענה: סבבה, אנחנו העלנו את הנושא לדיון.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאין יותר ראוי מאשר שאנחנו נותנים לכם את הבמה לדבר על המחסור ואיך אתם רוצים להתקדם עם זה, אבל עכשיו אני אשאל את השאלה.

אבתיסאם מראענה: אני מקבלת המון דו"חות, חוות דעת, לגבי ההתנהלות שלכם ואני אשמח שתגידו את זה באופן ישיר, ככה פתוח לכולם ותדברו על היחסים שלכם לעובדים שלכם, על ההפרה של זכויות.

אבתיסאם מראענה: לא כולם, יש הפרות על שטר חוב, שבעצם עובד שמגיע מטורקיה חותם על שטר חוב, על איזה סכום?

אבתיסאם מראענה: הוא לא יודע.

אבתיסאם מראענה: על הסוג של שיטור שמגיע מהחברה עצמה ורודף את העובדים שלהם ומחפשים אותם אם הם מסתובבים בשעות המנוחה הלא מוגדרות כחוק.

אבתיסאם מראענה: ספר לי, תפריח את הטענות האלה, ספר לי במה אתם מתחייבים כלפי העובדים שלכם.

ניסים גיוס: אני אשמח.

ניסים גיוס: אנחנו קודם כל, מכיוון שאני חושב שאני הכי זקן פה בסביבה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא מסתכלות על גיל, אנחנו מכבדות את כולם.

ניסים גיוס: חברת "יילמזלר" הוקמה בישראל ב-1996.

ניסים גיוס: אנחנו 25 שנה פה.

ניסים גיוס: במסגרת ה-25 שנים שאנחנו עובדים בישראל, הייתה תקופה לפני 2003 כי המכסות של העובדים היו של הקבלנים עצמם.

ניסים גיוס: נגיד ל"סולל בונה" היו 500 מכסות, היו נותנים לחברות והיא הייתה מקצה לנו להביא 100 טורקים והיינו עובדים ב"סולל בונה".

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי מה הקשר של הגיל שלך לגבי הפרות זכויות עובדים אצלכם.

ניסים גיוס: כי זה 25 שנים.

אבתיסאם מראענה: מה זה קשור לגיל שלך ושאתה הכי מבוגר בחדר?

ניסים גיוס: אני מנסה להסביר את ה-25 שנים ואני מגיע מפה לנושא של ההפרות.

ניסים גיוס: במשך 25 שנים, עברו בישראל משהו כמו 12 אלף עובדים.

ניסים גיוס: עכשיו, אני רוצה להפריח מכל וכל את הנושא של החתמה של שטרות חוב בטורקיה.

אבתיסאם מראענה: עובד טורקי שמגיע לארץ דרך "יילמזלר", הוא חותם על שטר חוב, כן או לא?

ניסים גיוס: שלילי! שלילי ואני אומר את זה לציטוט ואין אף שטר חוב ש"יילמזלר" מובאת על הבאתו לארץ.

ניסים גיוס: עכשיו, אנחנו יודעים באופן - - -

אבתיסאם מראענה: אז איך מתקיימים יחסי העובד בניכם?

אבתיסאם מראענה: מעסיק-עובד?

ניסים גיוס: יש חברת בנייה בטורקיה.

ניסים גיוס: חברת "יילמזלר" היא חברת בנייה טורקית והיא עובדת שם הרבה שנים ויש לה פרויקטים משלה והעובדים בעצם מגיעים לחברת האם בטורקיה, עוברים שם איזשהו מבחן.

ניסים גיוס: אבל מכיוון שטורקיה בנויה מאזורים גיאוגרפיים, אזור הים השחור מביא טפסנים, אזור מרכז טורקיה מביא טייחים וכו' ואזור דרום טורקיה מביא ברזלנים.

ניסים גיוס: אז מכיוון שהחברה היא חברת בנייה טורקית, היא יודעת לגייס את האנשים וגם מהתדר הפעיל שיש לה.

ניסים גיוס: עכשיו כשה

ניסים גיוס: עובדים רוצים להגיע לישראל, הם מתייצבים בחברה, לא משלמים שקל ואני מבקש שזה יצוטט.

אבתיסאם מראענה: איך מסדירים את היחסים בעצם?

אבתיסאם מראענה: אם בורח לכם עובד באמצע היום במקום שיעבוד בראש העין, מגיע לפוריידיס?

ניסים גיוס: קודם כל בשביל לבוא לפה, אנחנו צריכים לקבל אישור גם משירות התעסוקה הטורקי.

ניסים גיוס: והחוזה נחתם בשלושה העתקים: שירות התעסוקה הטורקי, הפועל ואנחנו, יש העתק לכל צד.

אבתיסאם מראענה: באיזה מעמד הוא נחתם?

אבתיסאם מראענה: כשהעובד על המטוס?

אבתיסאם מראענה: הוא מגיע לאנשהו?

ניסים גיוס: לא, לא, לא.

ניסים גיוס: מה פתאום?

ניסים גיוס: בשירות התעסוקה.

אבתיסאם מראענה: כמה זמן לפני שהוא עולה לטיסה הוא מתקבל לעבודה?

אבתיסאם מראענה: או מתקבל לעבודה ואז מביאים לו את ההסכם?

ניסים גיוס: הוא מגיע כמה פעמים למשרד משום שהוא צריך לעבור גם בדיקות רפואיות.

ניסים גיוס: משפרד הפנים דורש מאיתנו שנעשה בבית חולים מסוים שהם בחרו מזמן, שהם יעשו את כל הבדיקות הרפואיות.

ניסים גיוס: אחרי זה הם הולכים לשירות התעסוקה, נשארים באנקרה איזה לילה ולמחרת הם טסים לפה.

ניסים גיוס: עכשיו, ההסכם נחתם מול שירות התעסוקה הטורקי.

אבתיסאם מראענה: למדינת ישראל אין שום קשר להסכמים האלה שהחברה עצמה חותמת מול העובדים, אין קשר.

אבתיסאם מראענה: איפה הפיקוח פה של מדינת ישראל?

אבתיסאם מראענה: שאותם עובדים מגיעים?

אבתיסאם מראענה: מפקחים על ההסכמים?

אבתיסאם מראענה: איפה אנחנו פה בתור מדינת ישראל?

ניסים גיוס: אנחנו בתקופה של ה-Off set - - -

אבתיסאם מראענה: אני שואלת את נתנאל לפידות.

נתנאל לפידות: האכיפה נעשית על ידי משרד העבודה, צריך להפנות את זה אליהם.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, משרד העבודה?

אבתיסאם מראענה: מאיר דוד איתנו?

אבתיסאם מראענה: לא, אני לא שומעת.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אני אחזור אליך.

אבתיסאם מראענה: השאלה שנשאלת בשביל שתתכונן: איפה האכיפה?

אבתיסאם מראענה: מי מפקח על כל תנאי ההעסקה של חברת "יילמזלר" עם העובדים הטורקים?

אבתיסאם מראענה: ספציפית כי הם פה והשיחה מתקיימת באופן ישיר איתם.

אבתיסאם מראענה: אז תחשוב על זה, איך אתם מפקחים, על מה אתם מפקחים, האם יש לכם בעצם נגיעה לכל מה שמתרחש ביחסים של המעסיק של אותה חברה עם העובדים שלה בטורקיה.

אבתיסאם מראענה: ספציפית "יילמזלר".

אבתיסאם מראענה: אנחנו בינתיים ניקח את סיגל רוזין.

אבתיסאם מראענה: יש לך 3 דקות בבקשה.

סיגל רוזן: תודה רבה על ההזדמנות.

סיגל רוזן: אני רציתי להראות את הדו"ח הזה, שיש בו 20 שנה של תלונות נגד חברת "יילמזלר" שכתבנו יחד עם "קו לעובד".

סיגל רוזן: פה בעמוד האחרון, הנה אני מראה על המסך, את אותו שטר חוב שהם טוענים שלא קיים, שהרבה מאוד עובדים חתמו עליו ולא רק חתמו עליו, אלא גם החברה מימשה את שטר החוב והכסף נדרש מהם בטורקיה אחרי שהם עזבו את החברה.

סיגל רוזן: אני רואה שמאיר דוד מתקשה קצת לדבר, אבל אני יכולה לספר שממסמכים שהגיעו לידינו של משרד העבודה, השיטה של הפיקוח היא הגעה לאתר הבנייה ובקשה ממנהל העבודה שייקרא לעובדים שהוא בוחר ולצערנו השיטה הזו מוכרת.

סיגל רוזן: בעתירה שהגשנו נגד החברה, לא נגד החברה, נגד מדינת ישראל שמאפשרת להעסיק עובדים בכבילה עוד בשנת 2004, החברה הגישה תצהירים של עובדים שתיארו את התנאים הטובים בחברה ואותם עובדים שעתרו נגדם, טוענים שהם מזהים את שמות המצהירים כמנהלי עבודה בחברה.

סיגל רוזן: ושלשום, ממש במקרה, התקשר אלי אחד העובדים שעזב את החברה וסיפר על אחיו שחזר לטורקיה אחרי תאונת עבודה ואותו אח מנסה להשיג את הזכויות שמגיעות לו מהחברה, ובנוסף הוא צריך אישור מהחברה לכך שהוא עובד כאן כדי לקבל את הפנסיה שלו ממשלת טורקיה.

סיגל רוזן: לטענת אותו חבר, בעצם החברה התנתה את מתן התנאים, הכספים והאישור לממשלת טורקיה בכך שהוא יחתום על תצהיר שמשבח את תנאי העבודה הטובים בישראל ואני חוששת שאת אותם תצהירים, אנחנו עוד נראה.

סיגל רוזן: אותו חבר סיפר שגם חברים אחרים שהגיעו לטורקיה אחרי תאונות עבודה ומיכל תג'ר תוכל לספר לכם שיש הרבה מאוד תאונות עבודה, והם כבר לא יכולים לעבוד לטורקיה וזקוקים לדמי הפנסיה שלהם, אז בעצם לטענת אותו חבר, הם נדרשים לחתום על תצהירים על התנאים הטובים בחברה ואז אנחנו נמצאים במצב שמתקשים להוכיח את ההפרות של הזכויות בחברה.

סיגל רוזן: אני רוצה רק לצטט משפט אחד מפסק דין שנתנה כבוד השופטת שרה גדות ב-4.1.2006, והיא מלינה פה על הצפיפות הבלתי אנושית בה הוחזקו העובדים בחברה.

סיגל רוזן: אז זה לא ממש נכון שאין הוכחות ואין פסקי דין, אמנם זה ישן, שנת 2006, אבל היו פסקי דין ובכל זאת בחרו להתעלם מהם.

סיגל רוזן: אני ממליצה למאיר דוד ואני מאוד מקווה שאם הוא לא מצליח לשמוע אותי אז שלפחות אחר כך בהקלטה, שבפעם הבאה שעושים בדיקות ברברה, גם להגיע באופן לא מתואם ולא להודיע שבוע מראש כדי שהעובדים יוכלו להגיע ולנקות את המקום בהתאם וגם לדאוג לכך שמדברים בטורקית עם עובדים אקראיים ולא עם אותם מנהלי עבודה שהחברה בוחרת לשדך לפקחים שמגיעים.

סיגל רוזן: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: תודה סיגל.

אבתיסאם מראענה: מאיר, אתה איתנו?

מאיר דוד: אז קודם כל צוהריים טובים לכולם, אני שמעתי את כל מה שנאמר על ידי סיגל וכל מה שנאמר פה.

מאיר דוד: אז כן, ראשית, אנחנו מוסכים לאכוף את הנושאים של זכויות העובדים, חוקי העבודה וגם את של חברת "יילמזלר".

מאיר דוד: מול "יילמזלר" יש לנו אחת לשנה בדיקת שכר שגרתית שאנחנו עושים שוטף.

מאיר דוד: אנחנו פונים לחברה ומבקשים את כל שמות העובדים בכל האתרים ואנחנו בוחרים אתר או אתרים מסוימים שאנחנו רוצים לעשות שם בדיקה אקראית כדי לבדוק זכויות באופן שוטף של חברת "יילמזלר".

מאיר דוד: מעבר לזה, אנחנו מטפלים בתלונות וסיגל צודקת, לאורך ה-20 שנה, לכל השנים יש המון תלונות כנגד חברת "יילמזלר" במגוון רחב של תלונות ויש לא מעט תיקי חקירה שהתנהלו נגדם וגם סנקציות שהתקבלו נגדם וגם העברנו את הסנקציות לאורך השנים לידיעת רשות האוכלוסין ולכל הגורמים שמעורבים בנושא של "יילמזלר".

מאיר דוד: אני חייב להגיד שאנחנו באופן כללי, אני אספר איך אנחנו מבצעים אכיפה, קצת הפתיעה אותי סיגל, אנחנו נבדוק שוב כי הכוונה היא לא להגיע באופן יזום אף פעם באופן מתואם לאתר.

מאיר דוד: כשיש לנו של עובדים, אני בכלל לא צריך את אותו מנהל עבודה, אני פשוט מגיע לאתר ומבקש לדבר עם אותו עובד שאני רוצה בשביל לשמוע את הטענות שלו.

מאיר דוד: בהנחיה שלנו, שלי, ואני אחדד שוב, לכל המפקחים, כשאתם מגיעים לשטח, לאתר בנייה ולא משנה, לכל מקום עבודה, לא המעסיק ייבחר לכם את העובדים, אתם תבחרו עם אילו עובדים אתם רוצים לדבר.

מאיר דוד: כדי שאף אחד לא יכין את העובדים מראש, אף אחד לא יתאם איתם מראש ואף אחד לא יבוא וייקבע לנו עם מי לדבר.

מאיר דוד: יכולים להיות מקרים שכשה

מאיר דוד: ביאו את המתורגמן והיה צורך לעכב עובדים, אז הודיעו מראש לעובדים שיגיעו בגלל הצורך לתיאום עם מתורגמן, אבל לא זאת הכוונה.

מאיר דוד: הכוונה היא לא להגיע לאתר בנייה או לדבר עם עובד, א' - לא מראש ולא לתאם עם המעסיק, בטח לא לתת לו לבחור את העובדים.

מאיר דוד: את זה אנחנו גם נחדד לעובדים שלנו, זאת אמורה להיות בחירה נטו שלנו, אנחנו שולטים בחקירה, אנחנו שולטים בבדיקה, בזה אני מסכים.

מאיר דוד: לגבי הטענות של "יילמזלר", כן אנחנו גם, כמו שסיגל ציינה, גם אנחנו תפסנו והצלחנו להוכיח בחלק מהמקרים ש"יילמזלר" כן לקחו שטר חוב וכן ניסו לממש ועל כך גם הטלנו סנקציות בנושא הזה כנגד "יילמזלר".

אבתיסאם מראענה: אילו סנקציות מאיר?

אבתיסאם מראענה: איזה סנקציות יש על חברה שמפירה זכויות עובדים?

אבתיסאם מראענה: אני לא יכולה להחליט בצורה שיטתית, אני לא רוצה להעליב אף אחד, אני גם לא רוצה לקבוע שום דבר נגד.

אבתיסאם מראענה: .

אבתיסאם מראענה: אני בעיקר מקשיבה.

אבתיסאם מראענה: אילו סנקציות אתם עושים?

אבתיסאם מראענה: מה קורה?

אבתיסאם מראענה: גם הדו"ח שבעצם שלחתם לי רבע שעה לפני הדיון של הוועדה שגם ציינתם אילו פעולות שאתם עושים, התראות בעיקר דיברתם עם התראות ותרשה לי שנייה כי שלחתם את זה מאוחר, אבל אני עיינתי בכמה נקודות כאן, שבעצם ברגע שיש הפרות אתם מוציאים רק התראות לאותן חברות, אבל אני לא מבינה מה זה אומר בעצם.

מאיר דוד: אז אני אתייחס.

מאיר דוד: ראשית, ל"יילמזלר", מכיוון שהדיון פה מדבר עליהם, אנחנו נגיד לכם נתונים בנפרד על כל ההתנהלות מול "יילמזלר" בשנים האחרונות, בסדר?

מאיר דוד: כי הדוח פה לא מדבר גם על "יילמזלר" בדוח הזה, אבל אני אבדוק.

מאיר דוד: לגבי מה זה התראות מנהליות ומה זה עיצומים.

מאיר דוד: במסגרת הסמכויות שלנו, כשמבצעים אכיפה, ככל שיש הפרה של מעסיק וזאת הפעם הראשונה שהוא הפר, הסנקציה שאנחנו מוסמכים לתת לפי חוק הגברת האכיפה, זאת התראה.

מאיר דוד: התראה זאת אזהרה לאותו מעסיק.

מאיר דוד: בפעם השנייה, הוא מקבל כבר כפל של עיצום.

מאיר דוד: ואם זה בפער של מעל שנתיים מההפרה הקודמת, אז זה יהיה עיצום.

מאיר דוד: זאת אומרת, בפעם הראשונה, אני מחוייב, אני לא יכול, זאת לא החלטה שלי אם לתת התראה או עיצום, אני מחוייב במקרה של הפרה בפעם הראשונה לתת התראה מנהלית.

מאיר דוד: התראה היא אזהרה, היא לא ענישה כספית.

מאיר דוד: בפעם השנייה, זה עיצום כספי ויש מקרים גם שזה עיצום כפול.

מאיר דוד: לגבי "יילמזלר", אנחנו נעביר לכם נתונים בנפרד לוועדה, על ההתנהלות מול "יילמזלר".

מאיר דוד: זה שתדעי באופן כללי.

מאיר דוד: עכשיו, מה זה עיצום כספי?

מאיר דוד: לעיצום כספי יש שלוש מדרגות לפי חומרת ההפרה.

מאיר דוד: העיצון מתחיל יכול לנוע בין 5,000 ש"ח לעובד, יכול להגיע עד 35 אלף שקלים לעובד, זה תלוי בסוג ההפרה.

מאיר דוד: זה תלוי גם במספר העובדים שנמצאה לגביהם הפרה.

מאיר דוד: לכן, לגבי "יילמזלר" ספציפית, אם תרצו נתונים, אנחנו יכולים להעביר בנפרד את מה שעשינו עם "יילמזלר", כי בחלק מהביקורות שעשינו גם לא מצאנו הפרות במקומות מסויימים.

מאיר דוד: אני רק רוצה להתייחס בסוף למה שאמרה סיגל לגבי אותו עובד שאח שלו טס לחו"ל ומתנים לו, אני מבקש אם אפשר לקבל את הפרטים שלו כדי שנוכל ליצור איתו קשר, אני כן רוצה לטפל במקרה שלו.

מאיר דוד: אף אחד לא צריך להתנות לו לא קבלת שכר ולא פיצויי פיטורים ולא זכויות באיזושהי התחייבות או באיזשהו מכתב תודה והמלצה על החברה.

מאיר דוד: אני אשמח שתעבירי לנו סיגל, אנחנו נטפל באופן נפרד.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: תגיד לי מאיר, מה עובד סיני לצורך העניין, אני אעזוב שנייה את הטורקים שלא יחשבו שאני לא אוהבת אותם, את העם הטורקי.

אבתיסאם מראענה: אני אלך לסינים כדוגמה ואני אומרת, עובד סיני שמגיע למדינה זרה, הוא לא דובר את השפה, הם גם מגיעים כסוג של מקשה אחת שמגיעה מסין דרך החברה.

אבתיסאם מראענה: למי הוא פונה ברגע שיש הפרות?

אבתיסאם מראענה: ברגע שקורה משהו, למי הוא פונה?

אבתיסאם מראענה: ל-CIMI הוא לא יכול לפנות כי אלו לא הסכמים בילטראליים, אז למי הוא פונה?

מאיר דוד: ראשית הוא יכול לפנות כמובן דרך "קו לעובד" או כל גורם אחר והוא יכול לפנות גם ישירות אלינו.

אבתיסאם מראענה: מה זה יכול לפנות?

אבתיסאם מראענה: איפה אתה מנגיש את המידע הזה?

אבתיסאם מראענה: באיזו שפה?

ענבל משש: הממונה על זכויות העובדים הזרים, עו"ד שירי לב רן והם יכולים לפנות למרכז הפניות.

אבתיסאם מראענה: לא, אני מכירה את הסיפור הזה, אני מכירה את הטלפון הזה, אנחנו מדברות עליו כל פעם מחדש.

אבתיסאם מראענה: אי אפשר כל פעם מחדש.

אבתיסאם מראענה: יש כל כך הרבה תלונות, יש כל כך הרבה בעיות ולשים את כל האחריות שלנו כמדינה על "קו לעובד" והמוקד, זה נשמע לי לא הגיוני.

אבתיסאם מראענה: גם הטלפון הזה, שכל פעם מחדש אני מבקשת אותו.

אבתיסאם מראענה: זו לא התשובה שאני מצפה לקבל.

אבתיסאם מראענה: כל פעם שאני שואלת עובד סיני, כל כך הרבה עובדים יש כאן, שלא מדברים את השפה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא מתקשרים איתם, גם ניסינו להזמין אותם, חלק מהנציגים של החברה, אין עם מי לדבר, אין תקשורת.

אבתיסאם מראענה: האנשים שנמצאים פה, למי הם פונים בכלל?

אבתיסאם מראענה: איזו כתובת יש להם?

מאיר דוד: שוב, אמרתי, צריכים להנגיש יותר את המידע.

מאיר דוד: א' - יכולים לפנות אלינו למשרד העבודה, למשרד הכלכלה, גם לממונה על זכויות העובדים וגם למנהל האזהרה והאכיפה, אנחנו צריכים להנגיש יותר את המידע ואת היכולת - - -

אבתיסאם מראענה: מה זה צריכים יותר להנגיש?

אבתיסאם מראענה: תסביר.

אבתיסאם מראענה: עכשיו אני רוצה ממך מאיר שתגיד לי איך מנגישים מידע.

אבתיסאם מראענה: מה זה צריכים?

אבתיסאם מראענה: אני ואתה מדברות באותה שפה, בעברית, אני מנסה להבין אותך.

אבתיסאם מראענה: עובד זר שנמצא פה, מה אתה מנגיש?

אבתיסאם מראענה: תגיד לי איך אתה רוצה להנגיש את זה?

אבתיסאם מראענה: איך?

אבתיסאם מראענה: אינטרנט, אפליקציה, מה?

שירלי רייסן: אני יכולה ברשות

שירלי רייסן: כם רק לציין שמרכז הפניות לעובדים הזרים של רשות האוכלוסין וההגירה מפעילה עמותת CIMI שדיברו לפני, הוא נגיש ופתוח לעובדי חברות הביצוע וגם לעובדי "יילמזלר" ואנחנו כמובן מנסים בכל דרך להודיע להם על קיום מרכז הפניות ולעודד אותם לפנות.

שירלי רייסן: למיטב זכרוני ואל תתפסו אותי, אני חושבת שגם לפי הנהלים, חברות הביצוע מחוייבות גם הן לתלות את דרכי ההתקשרות איתנו.

שירלי רייסן: לאחרונה גם התחלנו פקחים בשטח של רשות האוכלוסין וההגירה שמגיעים לאתרים.

שירלי רייסן: ציידנו אותם בכרטיסי ביקור, הכי בייסיק, הכי פשוטים כי לפעמים, אין מה לעשות, אנחנו צריכים להיות אולי לא יצירתי ולחזור למקורות, לראות איך אנחנו מפרסמים ומשווקים את מרכז הפניות בקרב העובדים הזרים ומעודדים אותם לפנות.

שירלי רייסן: אז באמת פקחים שלנו בשטח הלכו וחילקו כרטיסי ביקור וכמובן שכל יוזמה נוספת בנושא, מבחינתנו, מבחינת הרשות, היא מבורכת.

אלדד ניצן: גבירתי, אני רוצה רק לחשוף אותך למידע - - -

שירלי רייסן: רגע, רק אני מדברת על דרך חברות ביצוע.

שירלי רייסן: לגבי עובדים בילטראליים, זו בכלל אופרציה אחרת ושם יש לנו, עוד בארץ המוצא הם מקבלים את דרכי ההתקשרות.

אבתיסאם מראענה: את זה אני הבנתי.

אבתיסאם מראענה: לגבי CIMI אני יודעת שזה כן עובד לגבי ההסכמים הבילטראליים.

אבתיסאם מראענה: לא ידעתי ש-CIMI תקף גם על העובדים בחברות ביצוע.

נתנאל לפידות: השתדלנו במתווה של כניסת החברות בכל היבטי הגירה, שמירה על זכויות, השתדלנו להחיל את אותם תנאים בין העובדים.

נתנאל לפידות: בסוף לעובד, צריך לאפשר לו למצות את הזכויות שלו וזה לא משנה אם המעסיק שלו הוא חברה זרה או תאגיד כח אדם ישראלי.

נתנאל לפידות: בסוף התפקיד שלנו כממשלה, זה להבטיח את הזכויות, לאפשר לו למצות את הזכויות שלו ולכן הכלים הם אותם כלים לעובדים האלה ולעובדים האלה.

אבתיסאם מראענה: כן.

אבתיסאם מראענה: אבל אני עדיין רוצה להתעקש על מה שאמר לי מאיר בשיחת ה"זום".

אבתיסאם מראענה: מאיר אמר: "אנחנו צריכים להנגיש את כל הנושא בדכים יותר קלות שמקלות על אותם עובדים שלא מדברים את השפה, שיהיה להם יותר קל לפנות לכל כך הרבה".

אבתיסאם מראענה: לא רק הפרות, עניינים סוציאלים, בטיחות, המון דברים שהם צריכים לדעת עליהם.

אבתיסאם מראענה: מאיר, כשאמרת: "אנחנו צריכים להנגיש", למה התכוונת?

מאיר דוד: אז ככה, אז א' - כמו שהיא אמרה, אנחנו מקבלים את התלונות דרך CIMI וכשאנחנו מגיעים לשטח, אנחנו מגיעים עם מתורגמן.

מאיר דוד: יש לנו חברת תרגום שדרכה אנחנו מתקשרים עם העובדים הסינים שפונים אלינו.

מאיר דוד: לגבי הנושא של ההנגשה, נמצאת כאן גם שירי לב רן, אני חושב שתתקן אותי שירי אם זה לא מופיע או כן מופיע, הסרטון שמופיע באתר צריך להיות מונגש גם בשפה הסינית וגם דרכי הפנייה גם אלינו וגם לשירי צריכים להופיע בשפה המתאימה ולזה התכוונתי הנגשת המידע.

מאיר דוד: כי אנחנו בסופו של דבר מקבלים תלונה ויוצרים קשר עם העובד ואנחנו עובדים עם מתורגמנים, אנשים שדוברים את השפה, כדי שנוכל להסתייע בהם בבדיקה.

אבתיסאם מראענה: תודה מאיר.

אבתיסאם מראענה: ניצן כן?

אבתיסאם מראענה: בקצרה.

אלדד ניצן: אני רוצה להבין, מה שמדברים פה זאת קוסמטיקה, בנושא הזה של הזכויות.

אלדד ניצן: דיברה הנציגה מ"קו לעובד", השיטה של העסקה דרך התאגידים עברה הרבה לוגיקה, שזה שיש גבול, יש למי לפנות.

אלדד ניצן: יש הדרכות, יש בטיחות, יש הכל.

אלדד ניצן: החברות הזרות, ה"זכותונים" וכל הדברים האלה.

אלדד ניצן: החברות הזרות, העובדים מפחדים פחד מוות, שוברים להם את העצמות, מרביצים להם, מי שרק פותח את הפה.

אלדד ניצן: "קו לעובד" הגישה עתירה לפני שנים על הנושא של הכבילה.

אלדד ניצן: שעובדים בעצם יכולים, אתה אדם, בשר ודם וזכותך לעבור מיישות מעסיקה X ליישות מעסיקה Y אם אתה לא מרוצה וזה מה שקורה בתאגידים.

אלדד ניצן: כל עובד יכול כל שלושה חודשים לעזוב את המעסיק שלו בהסכמה.

אלדד ניצן: בחברות השרות יש חוק כבילה.

אלדד ניצן: אי אפשר, הם כבולים למעסיקים שלהם והם לא יכולים להתנייד והם רוצים ופונים ל"קו לעובד" והם רוצים לעבור ולא מאפשרים להם את זה.

אלדד ניצן: זה צד אחד.

אלדד ניצן: עכשיו, אני חייב לתת, נתנאל אמון על הצד המקצועי והוא עשה פעולה מדהימה בהחלטת הממשלה וההובלה הזאת להגדיל את מספר העובדים, הוא נלחם על זה שנים, הוא עשה עבודה מדהימה בעניין הזה והוא זרוע ביצועית רצינית ביותר.

אלדד ניצן: אבל חלה טעות של הרגולטור, אני שם רגע את הזכויות של העובדים בצד המקצועי, החברות הזרות לא הביאו שום בשורה מקצועית לענף הבנייה.

אלדד ניצן: אם היו מגדילים, מה שעשה בזמנו אריק שרון, שבתקופת העלייה הרוסית הביא לפה 100 אלף עובדים, הכל עבד ובמיוחד היום שיש תאגידים שעוקפים את הזכויות.

אלדד ניצן: הם לא הביאו שיטות בנייה, הם לא הביאו שום דבר.

אלדד ניצן: אני מדבר רגע על החברות הסיניות, לא על החברה הטורקית.

אלדד ניצן: מי שמביא את העובדים היום לארץ, זה הראיסים הסינים שנמצאים פה בארץ והם קיבלו תעודת זהות ישראלית כי הם התחתנו עם נשים ישראליות - - -

אבתיסאם מראענה: כל הסינים התחתנו עם ישראליות?

אלדד ניצן: וקיבלו תעודת זהות כאזרח ישראלי, הם בעצם היום חוברים לתוך החברות הסיניות ומביאים ומגייסים את אותם עובדים מסין שמשלמים דמי תיווך מטורפים כמו שהיא הצביעה.

אלדד ניצן: עוד דבר אחרון גבירתי.

אבתיסאם מראענה: אין לנו בעיה עם סינים שמתחתנים עם ישראליות, חד משמעית.

אלדד ניצן: בכלל אין לנו בעיה.

אלדד ניצן: אני אומר שזה מה שקורה, בעצם שהם מנהלים את החברות הסיניות ולא החברות הסיניות כמו שמיכל אמרה, הן לא מביאות עובדים הומוגניים, מה שהייתה כוונת המשורר.

אלדד ניצן: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד.

אלדד ניצן: יש בידינו תיעודים ואנחנו עובדים על זה בצורה מסודרת, לגבי החברות הסיניות, על מצב שהם בעצם עוברים על מהות הרישיון שלשמם הם באו.

אלדד ניצן: אסור להם לעבוד בתור חברות כח אדם.

אלדד ניצן: מותר להם לעבוד רק על בסיס פרוייקתני.

אלדד ניצן: יש בידינו את כל החומרים, חוזים, דברים שבעצם החברות הזרות הסיניות מספקות עובדים על בסיס שעתי ופועלות כחברת כח אדם בניגוד מוחלט לרישיון שהם קיבלו.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, תודה.

אבתיסאם מראענה: ענבל, אני רוצה שתתייחסי לנושא הזה של שטר חוב.

אבתיסאם מראענה: מה את אומרת?

ענבל משש: אני אשמח, נמצא איתנו בזום נציג ממינהל אכיפה וזרים, שמו שמעון זגזג, מנהל אגף חקירות מעסיקים.

ענבל משש: אני אשמח רגע שתפתחו, הוא רוצה להתייחס בבקשה לכלל הנושאים שעלו פה.

ענבל משש: אז אם אפשר, שמעון זיגזג.

שמעון זיגזג: אני אשמח להתייחס לחלק מהדברים שעלו פה ממש ממש בקצרה כדי לא לגזול את זמן הוועדה.

שמעון זיגזג: א'- חשוב לדעת שמפקחים של רשות האוכלוסין וההגירה מבצעים פעמיים בשנה ביקורות בכל אתרי המגורים, בכל אתרי העבודה של חברות הביצוע.

שמעון זיגזג: במסגרת הדבר הזה, בודקים חלק מהעובדים באתרי הבנייה, מדברים איתם בנפרד מכל אדם שקשור איכשהו לאתר הבנייה הזה.

שמעון זיגזג: שואלים אותם לגבי המוקד לעובדים זרים, מחלקים להם כרטיסים של אותו מוקד, מדברים עם העובדים.

שמעון זיגזג: מורידים אגב, בחלק גדול מהביקורות מורידים את העובדים מאתר הבנייה, פשוט מדברים לכל העובדים שלנו.

שמעון זיגזג: לא בכל המקרים, אבל בהרבה מאוד מקרים זה קורה.

שמעון זיגזג: מסבירים מה אנחנו עושים כאן, שואלים אותם שאלות מאוד מגוונות, החל מאיך גייסו אותם, איך הם שמעו על חברת הביטוח, מה הם עושים, אצל מי הם עובדים, האם לקחו מהם כספים וזה בגדול מסתכם בהמון שאלות ויחס אישי לעובדים שנמצאים באותו אתר.

שמעון זיגזג: צריך להבין, לגבי הטענה שהיא התייחסה למקומות המגורים, אנחנו לא מודיעים מראש לאף אחד על הביקורת.

שמעון זיגזג: בחלק מהמקרים אנחנו מתאמים וזה בעצם לשיקול הדעת שלנו ובמקרים לגבי ביקורות מגורים, אנחנו פשוט מגיעים בתיאום עם העובדים, כי אנחנו מכבדים את העובדים ואנחנו מגיעים בזמן שנוח להם, משעות הבוקר ועד 22:00-23:00.

שמעון זיגזג: כך שלא ניתן לשנות מציאות בטווח הזה.

אבתיסאם מראענה: שטר חוב.

אבתיסאם מראענה: דיברנו על שטר חוב.

שמעון זיגזג: מיד אני מגיע ברשותך.

שמעון זיגזג: לגבי מה שניצן התייחס אליו, אני חושב שהוא מכיר אותי, הוא יודע מי אני, הוא יודע מה התפקיד שלי, אני לא קיבלתי שום פנייה לגבי הדבר הזה, לגבי מה שהוא אומר.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, בסדר.

אבתיסאם מראענה: בוא נדלג על הנושא, תסדירו את העניין ביניכם.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה שתתייחס לנושא של שטר חוב, אכן זה קיים?

אבתיסאם מראענה: זה מתקיים?

אבתיסאם מראענה: איך אוכפים את הדבר הזה?

אבתיסאם מראענה: והאם כשאתם מגיעים ומגיעות בעצם כפקחים לאתר בנייה, זאת השיטה היחידה שצריכה לעבוד, כשאתה נוחת על עובדים זרים, לא מדברים את השפה, מגיעה משטרת ההגירה.

אבתיסאם מראענה: אתה חושב שאנשים מצליחים להגיד באמת מה כואב להם?

אבתיסאם מראענה: איפה קשה להם?

אבתיסאם מראענה: איפה מנצלים אותם?

שמעון זיגזג: אני רוצה לתקן, אנחנו לא משטרת ההגירה, אנחנו מינהל אכיפה.

שמעון זיגזג: מינהל תפקידו גם לאכוף וגם לאכוף את המעסיקים שאמורים לוודא ולתת את אותם תנאים שמוגרים לאותם עובדים זרים.

שמעון זיגזג: לגבי אותו שטר חוב ושטרי חוב בכלל, אנחנו שמענו על התופעה ואנחנו גבינו עדויות מאין ספור עובדים בשטח וגם כאלה שהזמנו למשרד, העובדים בגדול בוטחים בנו כי הם מכירים אותנו, מ-2018 בעצם אנחנו פוגשים אותם פעמיים בשנה.

שמעון זיגזג: המקרה הזה של שטרי חוב הוא סוגייה מאוד מורכבת.

שמעון זיגזג: אני אתן דוגמה, אנחנו שאלנו עובד ספציפי בשטח, באתר הבנייה, האם הוא שילם איזשהו סכום מסויים בגין ערבויות, שטרי חוב או כל דבר דומה, הוא ענה: "לא" בביטחון גמור ולעומת זאת אחרי חודש וחצי הוא היה ב"קו לעובד" ואמר שכן.

שמעון זיגזג: מצד שני, כשאנחנו מחפשים ראיות חד משמעיות, אנחנו נתקלים בקשיים משמעותיים.

שמעון זיגזג: ברף הפלילי, לא נדבר נכלל.

שמעון זיגזג: זה ממש ממש קשה עד כדי בלתי אפשרי להוכיח עבירות כאלה.

שמעון זיגזג: ברף המינהלי אנחנו עדיין בוחנים את הסוגיות האלה.

שמעון זיגזג: נמצאת פה ענבל משש וצוות מקצועי שיכול אולי להתייחס למערך המינהלי, אבל אני סבור שעדיין הדברים האלה נבחנים.

שמעון זיגזג: זה לא פשוט להוכיח את העבירות האלה.

שמעון זיגזג: שוב, חלק גדול מהעובדים טוענים שהם לא שילמו שום שטר חוב, חלק מסויים מהעובדים כן טוען את זה.

שמעון זיגזג: זאת מילה כנגד מילה.

אבתיסאם מראענה: מה זה מילה כנגד מילה אדוני?

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא בדיוק פה מילה נגד מילה.

אבתיסאם מראענה: כל הנושא של דמי תיווך ואנחנו גם רואות את זה בעובדי בניין פלסטינים שמגיעים לפה ויש את כל הכסף שמועבר והכסף של התיווך והראיסים והשייח'ים והמוכ'תרים וכל אחד יקרא לזה מה שהוא רוצה.

אבתיסאם מראענה: כסף כן עובר ואנשים מסכנים ואנשים מוחלשים שבאים לעבודה ומשלמים כל כך הרבה כסף.

אבתיסאם מראענה: הבעיה פה שעלתה בכל כך הרבה ישיבות של הוועדה, שאנחנו לא מצליחות לאכוף את זה.

אבתיסאם מראענה: אין אכיפה, לא מצליחות בעצם למגר את התופעה הכל כך מסוכנת וגדולה ואני שולחת אתכם לבדוק את הנושא הזה בכל התחומים אגב, אלא אם כן יש לנו את ההסכמים הבילטראליים שכן זה ממגר את התופעה הנוראית הזו, אבל בלי ההסכמים הבילטראליים, יש פה בעיה מאוד רצינית ואנחנו כמדינת ישראל, אנחנו חייבים לעשות הכל על מנת למגר את התופעה המסוכנת הזאת.

אבתיסאם מראענה: היא קורית רוחבית, היא לא מילה נגד מילה.

אבתיסאם מראענה: אתה גם לא יכול לדרוש מעובד זר, כולו לבד, לא מדבר את השפה, במדינה זרה, חברה הביאה אותו לפה ואתה מצפה שהוא יגיד לך כל מה שכואב לו.

אבתיסאם מראענה: אני מתפלאת, אתה לא מזלזל בזה, אבל זו לא מילה מול מילה.

אבתיסאם מראענה: התמונה הרבה יותר רחבה.

ענבל משש: חלילה גבירתי, אנחנו ודאי לא מזלזלים בדבר הזה, אם יש תופעה של שטרי חוב, היא כמובן פסולה וצריך למגר אותה.

ענבל משש: רק אני אומר כמה דברים שאמרו פה החברים.

ענבל משש: אז קודם כל יש קדם בג"ץ ואנחנו בשיח בין משרדי על הדבר הזה.

ענבל משש: יחד עם זאת, גם המשטרה וגם משרד העובדה, שהוא הסמכות לחקור את הנושא הזה לעניין הפרות חמורות, לא מצאו כרגע, לא הניחו בפנינו ממצאים להפרות חמורות ולכן לנו קשה כרגע להפעיל את הסמכות שלנו על בסיס זה שלא מצאו הפרות חמורות.

ענבל משש: אז ככל שמשרד הכלכלה, היום זרוע העבודה שעברו למשרד הכלכלה יעבירו אלינו ממצאים להפרות חמורות, אז כמובן שאנחנו נפעל בהתאם לסמכויות שלנו.

ענבל משש: גם חקיקה נושא דמי תיווך, חקיקה של זרוע העבודה.

ענבל משש: וכמובן ככל שיעבירו, אני מבטיחה שאנחנו פותים בהליכים.

ענבל משש: זה מה שאני יכולה בשלב הזה למסור.

ענבל משש: כפי שאמרתי, יש קדם בג"ץ בנושא הזה ואנחנו מגבשים עם כל המשרדים את העמדות וההתייחסויות שמן הסתם הן יהיו יותר רחבות ממה שאנחנו יכולים כרגע למסור פה בדיון לגבירתי.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז אני יכולה לסכם את הדיון.

אבתיסאם מראענה: אתם תרצו להגיד?

אבתיסאם מראענה: אני אשמח לתת לכם, בוודאי.

ניסים גיוס: בבקשה, כי האשימו את החברה פה בכל מני דברים ואני בהחלט מצטרף למה שאמר שמעון ומה אומרת ענבל, עשו חקירות, יש לי פה 16 עמודים שהוציא המנכ"ל הקודם, שלמה מור יוסף, שמדברים בדיוק על הדברים האלה.

ניסים גיוס: אני גם רוצה להתייחס לזה שעובד פעם אחד באתר אומר לא חתמתי על שום דבר ואחרי זה כשהוא הולך ל"קו לעובד" ואומר שהוא כן חתם.

ניסים גיוס: עכשיו, פה במפורש, במכתב הזה כתוב שאנשים מודרכים, בלושי השכר שלנו שאנחנו מפיקים, יש את הטלפון של CIMI, כשאת מדברת על הנגשה של הדבר הזה.

ניסים גיוס: הם מתקשרים ל-CIMI ויש שם קו לפי שפות.

אבתיסאם מראענה: על מה זה כתוב, הטלפון של CIMI?

אבתיסאם מראענה: סליחה, לא הבנתי.

ניסים גיוס: על תלוש השכר.

ניסים גיוס: על תלוש השכר כתוב והם פונים ויש שם אפשרות לעבור לשפה הטורקית ואנחנו יודעים גם מי עונה בצד השני.

אבתיסאם מראענה: מה זאת אומרת אתה יודע מי עונה בצד השני?

ניסים גיוס: אני יודע.

ניסים גיוס: למה אני יודע?

ניסים גיוס: כי יש לנו הוכחות שאנחנו העברנו למבקרת הפנים של רשות ההגירה שהאנשים האלה שעונים בשם CIMI, מדריכים את העובדים.

ניסים גיוס: יש לי הוכחות.

ניסים גיוס: ברשות ההגירה יש את מבקרת הפנים, היא הייתה אצלנו במשרד וקיבלה מאיתנו את כל החומר.

ניסים גיוס: פשוט אומרים להם, הגישו ב-2019-2020-2021, 490 בקשות ללהיות פליט בישראל.

ניסים גיוס: מתוכם 170 של "יילמזלר".

ניסים גיוס: אנחנו שומעים שהפועלים מדריכים אותם ב-CIMI להסביר להם שהם כורדים, שהם עלווים, שמרביצים להם בטורקיה ויש להם רדיפה פוליטית ובשביל זה הם צריכים להישאר בישראל.

ניסים גיוס: זה "עורבא פרח".

ניסים גיוס: זה פשוט בשביל להישאר בארץ ולעבוד בשחור.

ניסים גיוס: אני מבקש ואני אומר את זה פה, יש את כל החומר אצל מבקרת הפנים של רשות ההגירה וזה נגיד גם לך אם את צריכה כי אנחנו מסרנו להם את זה והם אומרים שזה בבדיקה.

ניסים גיוס: זה לגבי CIMI.

ענבל משש: אני חושבת שאתה מבלבל בין שני תהליכים שונים, הגשת בקשה למקלט לא נעשית באמצעות CIMI.

ענבל משש: אמרת עכשיו פליטים, אז פליטים זה באמצעות יחידת מבקשי המקלט.

ענבל משש: לגבי הפנייה למרכז - - -

ניסים גיוס: לא, לא, לא.

ניסים גיוס: המתורגמן מנחה אותם איך להגיש את הבקשה לנושא של פליט.

ענבל משש: אם מישהו טוען לטענת פליטות, הרי שהוא יכול להגיש בקשה באמצעות יחידת המקלט שלנו.

ענבל משש: אנחנו לא מונעים, אין תנאי סף להגיש בקשה למקלט ואם טורקים מגישים בקשה למקלט, אז היא נבחנת ונבדקת.

ענבל משש: אין לנו דעות לכאן או לכאן וכל בקשה נבחנת באופן פרטני.

ענבל משש: אתה מערב נושאים שונים.

ענבל משש: לגבי מרכז הפניות כפי שאמרנו, הוא מופעל על ידי CIMI, הוא ממומן על ידי רשות האוכלוסין וההגירה.

ענבל משש: כן יש נגישות לעובדי בניין טורקים לפנות, אני יודעת שב-2020, שלחו לי את זה עכשיו, היו 39 פניות של עובדים טורקים מתוך ה-900 שנמצאים בארץ.

ענבל משש: אז בפרופורציות, אלו היו פניות של 39 עובדים למרכז הפניות.

ענבל משש: אלו שני תהליכים שונים, אם אתה רוצה להעביר לנו משהו אחרי, אז נשמח.

ניסים גיוס: יש פה בקשות מידע שביקשנו מגילוי מידע רסמי וזה עניין של רשות ההגירה.

ניסים גיוס: יש פה בשנים 2019-2020-2021, עובדים שפנו, מתוכם 170 של "יילמזלר".

ענבל משש: בקשת מקלט, אז תדייק.

ניסים גיוס: בקשת מקלט.

ניסים גיוס: אז אני מדייק, בקשת מקלט פוליטית.

ניסים גיוס: מתוכם 170 הם עובדי "יילמזלר", אבל התקבלו אפס כי זה שטויות.

ניסים גיוס: הם פשוט עושים את זה בשביל למשוך ההליכים.

אבתיסאם מראענה: מי שטויות עושה את זה?

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי את המשפט.

ניסים גיוס: הבנייה.

ניסים גיוס: אין רדיפה פוליטית בטורקיה.

יועז הנדל: הבקשות לא אושרו.

ניסים גיוס: הבקשות לא אושרו, עכשיו מה קורה?

ניסים גיוס: הם מקבלים שלושה חודשים, אחרי זה עוד שלושה חודשים ואחרי זה עוד שלושה חודשים ובינתיים עובדים בשחור.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: האמת היא שאני מודה שלא כל כך הבנתי, אני אשמח להבין יותר.

ענבל משש: כי הוא עירב פה שני נושאים.

ענבל משש: יש נגישות למערכת המקלט במדינת ישראל ואנחנו שמחים על כך.

ענבל משש: אז אם יש עובדים שפונים ליחידת מבקשי המקלט, אנחנו לא יכולים למנוע מאף עובד שחושב שהוא נרדף, מלהגיש בקשה.

ענבל משש: אנחנו בוחנים, בודקים וכמובן משיבים בהתאם לאמנת הפליטים.

אבתיסאם מראענה: בסדר, בינתיים יש לנו אפס מבקשי מקלט שקילו מקלט ממדינת ישראל.

ניסים גיוס: מה שאני מסביר, שב-CIMI, בטלפון, מה שמדריכים אותם זה שיגישו מקלט.

ענבל משש: פנו 39 והדרכנו 400.

ענבל משש: זה בסדר, נחמד, אני לא יודעת באיזו דרך, אבל זה לא הגיוני.

ניסים גיוס: כל החומר אצל המבקרת.

ענבל משש: אתה מערב, ב-CIMI לא מגישים בקשות למקלט.

ענבל משש: אם פנו אלינו 39 אנשים, איך הדרכנו 400?

ניסים גיוס: לא אתם מדריכים אותם.

ניסים גיוס: את לא מבינה מה שאני אומר.

ענבל משש: CIMI מופעלים על ידי רשות האוכלוסין וההגירה ואנחנו.

ניסים גיוס: יש את כל החומר אצל מבקרת הפנים.

אבתיסאם מראענה: אדוני, תודה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נלמד את כל הסיפור של מבקשי המקלט הטורקים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נמשיך לעסוק ולשאול את השאלה האם צריך שבאמת יתקיים הסכם בילטראלי עם טורקיה.

אבתיסאם מראענה: שאלה טובה, אני חושבת שאנחנו נמשיך לדון בה.

אבתיסאם מראענה: הנושא של הפיקוח על תנאי ההעסקה של אותם עובדים בתאגידי כח אדם, זה נושא שצריך להמשיך לעקוב אחריו וזהו.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להודות לכם.

אבתיסאם מראענה: היה דיון ארוך, מעניין מאוד, המון שאלות, קיבלנו הרבה מידע, תודה.

אבתיסאם מראענה: הישיבה הסתיימה.