ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 21, 2021-10-03 10:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב.

מיכאל ביטון: אנחנו פותחים דיונים אינטנסיביים בחקיקה שתומכת בחוק ההסדרים, בתקציב המדינה שעתיד לבוא.

מיכאל ביטון: לפני שנדון בנושא הספציפי אתו אנחנו פותחים את מה שמכונה רפורמת היבוא, פרק כ"ג, מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2022-2021 התשפ"א-2012, אני רוצה להתייחס לשביתת המטפלות והגיל הרך שהחלה הבוקר.

מיכאל ביטון: משרד הכלכלה מפוקח בעבודת הכנסת על ידי ועדת הכלכלה ולכן הנושא הזה נושק גם לוועדה הזאת.

מיכאל ביטון: הפגיעה הכלכלית במשק בשביתה כזאת היא חמורה מאוד ויש לה היבטים גדולים.

מיכאל ביטון: ראשית, אני רוצה לומר כמה מלים לאנשי החינוך בגיל הרך ולמטפלות.

מיכאל ביטון: יש 16 אלף מטפלות במערך הגיל הרך בישראל שעושות עבודת קודש עם הילדים שלנו ועם הנכדים שלנו ואנחנו מפקידים בידן את היקר לנו מכל.

מיכאל ביטון: לצערי עולם הגיל הרך הוא עדיין פרוץ בישראל, הוא ללא אבא ממשלתי מובהק, הוא ללא המשאבים הנדרשים לגיל הרך, גם המעבר של ניהול הגיל הרך אל משרד החינוך לא עבר חלק ולא הסתיים.

מיכאל ביטון: יש מחסור גדול במטפלות ובנכונות של מטפלות להצטרף לעבודת הגיל הרך.

מיכאל ביטון: יש מחסור גדול בתקציבים.

מיכאל ביטון: רבים מהמשאבים של הגיל הרך לפעמים נשענים על תשלומי הורים ואפילו על תורמים, ואת זה ראיתי כראש עיר שהקים מרכזי גיל הרך ומעונות כאשר 50 אחוזים מהמשאבים מגיעים מתורמים ולא ממדינת ישראל.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להזדהות עם המטפלות הללו כי אנחנו מעריכים את עבודתן.

מיכאל ביטון: האמירה שלהן שאנשי חינוך בגיל הרך יכולים, נדרשים וראויים לקבל יותר משכר מינימום, פחות מ-5,000 שקלים, זאת אמירה הגיונית.

מיכאל ביטון: אנחנו יודעים שהחל מגע ודיבור עם גופים ממשלתיים אבל אנחנו מבקשים משר האוצר, מראש הממשלה ומשרת החינוך ושרת הכלכלה – כצוות בין-תחומי – לפגוש את ראשי הארגונים של ויצ"ו, נעמ"ת, אמנה, עמותות שונות, מעונות מגופים שונים, לשמוע את הכאב של המטפלות, אולי ניתן לבנות מתווה רב שנתי.

מיכאל ביטון: לא ניתן להביא את כל הפתרונות הכלכליים בשנת תקציב אחת, במיוחד שנה קשה כזאת, אבל לשמוע אותם ולאפשר את הדיון הזה אתם, זאת חובתנו.

מיכאל ביטון: שמעון פרס עליו השלום עת הגיע לבקר אותי בירוחם שנה לפני שנפטר, בגיל 89 הוא חגג יום הולדת בירוחם מבוקר עד לילה.

מיכאל ביטון: בגיל 90 הוא חזר לחגוג את חג הסוכות ובחג הסוכות הוא ביקש להקדיש לצוות שלי רק שלוש שעות.

מיכאל ביטון: אמרתי לו שיפגוש את האנשים על שפת האגם ושיאמר להם מה הוא למד ממרום שנותיו בעשייה הציבורית.

מיכאל ביטון: הדבר שהוא אמר הפתיע את כולנו.

מיכאל ביטון: הוא אמר שאם אני יכול לצוות אתכם משהו אחד, זה להתייחס לתינוקות, לגיל הרך.

מיכאל ביטון: המזון שהם אוכלים והטיפול שהם יקבלו יכתיבו מי הם היו, את ההישגים שלהם, את הבריאות שלה, את ההתפתחות הפדגוגית, הנפשית והרגשית שלהם.

מיכאל ביטון: זה מה שאמר שמעון פרס.

מיכאל ביטון: לא כור אטומי, לא חדשנות ולא נאנו טכנולוגיה אלא הגיל הרך.

מיכאל ביטון: את הציווי הזה אנחנו כאנשי ציבור צעירים שנושאים עכשיו באחריות נדרשים לפחו ת לשמוע את הנהגת הגופים הללו ואת המטפלות ולקוות להסדר ולפתרון רב שנתי שגם יגדיר אבא ראוי, שלם וכולל לעולם המעונות והגיל הרך וגם שכר טיפה יותר טוב למי שאנחנו מפקידים בידיו את היקרים לנו מכל.

מיכאל ביטון: אנחנו נחזור לענייני דיומא.

מיכאל ביטון: אנחנו בסוגיית רפורמת היבוא.

מיכאל ביטון: התחלנו דיון ראשון.

מיכאל ביטון: היו כאן שר האוצר ושרת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אנחנו נקריא את החוק, נקבל את הערות חברי הכנסת וגופים בעלי עניין שרוצים להתייחס, לאחר סיום הקראת החוק קבע מועד לקיום הצבעות בו נצביע על החוק.

מיכאל ביטון: ייקח לנו וקצת זמן כי זה חוק גדול ורחב.

מיכאל ביטון: אני מבקש מאנשי המקצוע במשרדים – משרד האוצר ואחרים – להתחיל להקריא את החוק בעבודה מתואמת עם היועץ המשפטי לוועדה.

איתי עצמון: אני אוסיף לדברים שאמר היושב ראש.

איתי עצמון: הוועדה עכשיו תדון בכל סעיף וסעיף שנכלל בפרק, תשמע הערות, תקבל החלטות ולאותה ישיבה או ישיבות שייקבעו לצורך ההצבעה על הסעיפים, לקראת הישיבה הזאת יופץ כמובן נוסח שיכלול את ההחלטות אליהן הגיעה הוועדה, יתפרסם מראש מועד שעד אליו ניתן יהיה להגיש הסתייגויות ככל שיהיו.

איתי עצמון: נקודה נוספת.

איתי עצמון: הנוסח שמונח כעת על שולחן הוועדה זה נוסח שכולל בין היתר הטמעה של הערות שהעברנו אנחנו הייעוץ המשפטי של הוועדה, אל משרדי הממשלה ולאחר דין ודברים אתם גובש איזשהו נוסח מתואם.

איתי עצמון: אני מציע שנציגי האוצר יקראו את הסעיף, יסבירו ואז נוכל לשמוע התייחסות.

טלי ארפי: הלשכה המשפטית במשרד האוצר.

טלי ארפי: 107.

טלי ארפי: תיקון פקודת הייבוא והיצוא בפקודת היבוא והיצור (נוסח חדש), התשל"ט-1979 (בפרק זה – פקודת היבוא והיצוא) –

"שליטה" יבוא: תיק מוצר" – הפרטים והמסמכים המנויים בתוספת שנדרש לשמור לפי סעיף 2יב(א)(1).

"שליטה" יבוא: יש כאן תוספת של הגדרה.

"שליטה" יבוא: היום יש חובות שמוטלות על יבואנים ובין החובות שמירה של פרטים ומסמכים שמנויים בתוספת.

"שליטה" יבוא: מוצע להוסיף כאן הגדרה של תיק מוצר שהוא אותם פרטים ומסמכים שנדרש לשמור.

ו- יבוא: "(ג) נוסף על חובל הגשת הצהרה כאמור בסעיף קטן (ב), השר יהיה רשאי לקבוע בצו הפיקוח להסדרה של יבוא טובין חובה להמצאת אישור דגם, לאחר קבלת המלצת צוות שבו חברים כל אלה (בסעיף זה – הצוות):

ו- יבוא: הממונה על התקינה.

ו- יבוא: הממונה על התחרות או עובד רשות התחברות שהוא מינה לכך.

ו- יבוא: (ג1) במקרה של קולות שקולים בין חברי הצוות תכריע עמדת יושב ראש הצוות.

איתי עצמון: אני מציע שתעצרי כאן.

טלי ארפי: בסדר.

טלי ארפי: היום יבוא של טובין שחל עליו תקן רשמי נעשה בשלוש דרכים.

טלי ארפי: אחת, בדיקת דגם כאשר בודקים את הדגם של הטובין המיובאים.

טלי ארפי: הדרך השנייה היא בדיקת דגם ומשלוח.

טלי ארפי: זאת אומרת, הדגם עצמו נבדק וגם כל משלוח נבדק כדי לראות שהוא תואם את הדגם.

טלי ארפי: הקבוצה השלישית היא קבוצה של הצהרה.

טלי ארפי: זאת אומרת, מספיק שהיבואן מצהיר כי הטובין תואמים לתקן הרשמי.

טלי ארפי: אנחנו במסגרת הרצון להסיר חסמי יבוא, אנחנו רוצים לקבוע שברירת המחדל היא מסלול של הצהרה אבל אנחנו מבקשים להוסיף כאן הסמכה לשר לקבוע, בנוסף להגשת הצהרה, במקרים מסוימים, שעל יבוא של טובין תחול חובה להמצאת אישור דגם.

טלי ארפי: המקרה הזה ייעשה רק לאחר קבלת המלצה של צוות שבראשו יעמוד המנהל הכללי של משרד הכלכלה, ממונה על התקינה, ממונה על התקציבים, ממונה על התחרות והשר הממונה.

טלי ארפי: הרעיון הוא שחברי הצוות ישקלו שיקולים שונים כל אחד לפי התפקיד שלו והסמכויות שמוקנות לו.

טלי ארפי: בין היתר למשל הממונה על התקינה, הממונה על התקציבים, המונה על התחרות, שיקולי יוקר ומחייה, בריאות וציבור ושיקולים אחרים.

טלי ארפי: הצעת החוק מבקשת לקבוע שכאשר יש קולות שקולים תכריע עמדת יושב ראש הצוות.

איתי עצמון: מבחינת שינוי, ברירת המחדל.

איתי עצמון: למעשה כבר בתיקון הרחב הקודם שהיה בחוק ההסדרים ב-2016, גם שם נקבעו הוראות לעניין הגשת הצהרה.

איתי עצמון: כלומר, המסלול כבר עוגן באותו תיקון.

איתי עצמון: למה היה צורך עכשיו לעשות את התיקון הנוסף הזה.

גלית יעקובוב: אני אשיב.

גלית יעקובוב: משרד הכלכלה.

גלית יעקובוב: מה שהיה בחוק הקודם למעשה אומץ תקינה חדשה.

גלית יעקובוב: כל התקינה הקיימת לא נכנסה תחת ברירת המחדל הזאת ולכן בהמשך אנחנו מוחקים את הסעיפים שקובעים את ברירת המחדל הזו.

גלית יעקובוב: זאת אומרת, אנחנו מרחיבים את ברירת המחדל לכלל התקינה, גם קיימת וגם חדשה.

מיכאל ביטון: נסיים את סעיף 1 ואז נאפשר הערות.

טלי ארפי: על אף האמור בסעיף קטן (ב), ההוראות שיקבע השר בצו הפיקוח לעניין סוגי הטובין כמפורט להלן חילו חובה להמצאת אישור ממשלוח במקום חובת הגשת הצהרה:

טלי ארפי: טובין שחל עליהם תקן רשמי שהממונה על התקינה מצא כי קיים בהם ליקוי שעלול לסכן באופן רחב היקף את שלומו, בריאותו או בטיחותו של הציבור או את איכות הסביבה.

טלי ארפי: מצא הממונה על התקינה כי התקיים ליקוי כאמור, רשאי השר, לפי המלצת הממונה על התקינה, לקבוע את החובה להמצאת אישור דגם ואישור משלוח לתקופה של חצי שנה, בהתחשב בין היתר בסוג הליקוי, היקפו ומידת השפעתו על שלומו, בריאותו או בטיחותו של הציבור או את איכות הסביבה.

טלי ארפי: ראה השר כי הדבר נדרש לפי המלצת הממונה על התקינה, רשאי הוא להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת של חצי שנה.

טלי ארפי: סעיף קטן (ח) – יימחק.

איתי עצמון: במכוון השמטתם את שלום הציבור?

איתי עצמון: כי בפסקה (2) כתבתם שלומו, בריאותו, בטיחותו של הציבור.

טלי ארפי: אפשר לתקן את זה.

איתי עצמון: בנוסח לישיבה, יהיה צריך לתקן את זה.

טלי ארפי: בסדר.

מיכאל ביטון: שלום הציבור ובריאות הציבור חד הם, לא?

מיכאל ביטון: איתי יתפוס אתכם בקטנות.

מיכאל ביטון: תחסכו לו את השגיאות הניסוחיות כך שהוא יעסוק רק במהות.

מיכאל ביטון: הוא לא עורך לשוני.

טלי ארפי: סעיף קטן (ד) מאפשר לשר בכל זאת לקבוע בצו הפיקוח חובה להמציא אישור דגם ואישור משלוח, במקום החובה של הצהרה.

טלי ארפי: זה בעצם חריג.

טלי ארפי: אנחנו מייחדים את החריג הזה למקרים מסוימים בהם לדעתו קיימת הצדקה לעשות את ההחרגה הזאת.

טלי ארפי: האחת, כמו שהוזכר קודם, טובין שהם מסוג של ציוד לחץ, אביזרים או מכשרים ששמשים במערכות גז שמטבע הדברים אנחנו מבינים מדוע ניתן להצדיק את ההחרגה הזאת.

איתי עצמון: ההגדרות לאותם טובין בעצם ייקבעו במצב שיקבע השר.

גלית יעקובוב: לא הגדרות.

גלית יעקובוב: מספרי תקנים.

מיכאל ביטון: רשימה מדויקת.

טלי ארפי: כן.

איתי עצמון: כלומר, צו הפיקוח לא יפרט את אותם טובין?

גלית יעקובוב: הוא יפרט ממש.

גלית יעקובוב: הוא יכתוב את מספר התקן הישראלי.

איתי עצמון: יש כאן סוגי טובין.

איתי עצמון: בפסקה (1) זה כתוב בצורה מאוד מפורשת.

איתי עצמון: בפסקה (2) הממונה על התקינה ימליץ לשר לקבוע חובה.

איתי עצמון: בצו עצמו גם ייקבעו הנתונים, לא?

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: אולי אפשר לדייק את זה.

גלית יעקובוב: זה כמו הצו הקיים כיום.

גלית יעקובוב: מה שמופיע בצו, זה מספר התקן הרשמי.

איתי עצמון: נכון, אבל בפסקה (2) לא יודעים בדיוק מה סוג הטובין.

טלי ארפי: עוד לא הגענו לפסקה (2).

איתי עצמון: אלה הכול הוראות שקובע השר בחקיקת משנה.

גלית יעקובוב: נכון.

איתי עצמון: זאת הסמכה.

איתי עצמון: בעצם מכוונים את שיקול הדעת של השר ואומרים לו שלגבי הסוגים האלה, אתה תקבע חובה להמצאת אישור דגם ואישור דרישות.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: את התקן עצמו, את המספר.

נעם דן: הטובין מפורטים בתקן.

איתי עצמון: הטובין כבר מפורטים בתקן?

נעם דן: כן.

איגור דוסקלוביץ: אני ממונה על התקינה.

איגור דוסקלוביץ: בכל תקן יש סעיף שנקרא חלות התקן ובחלות התקן מפורטים הטובין שהתקן חל עליהם.

גלית יעקובוב: אבל איתי, אם השאלה שלך הייתה לגבי פסקה (2), מפסקה (2) יכול להיות מצב שבו הכשל שמוצאים הוא לגבי טובין ספציפיים ולא לקבל כלל הטובין שחל עליהם התקן.

גלית יעקובוב: אז בצו יופיע מספר התקן אבל רק הטובין הספציפיים האלה.

גלית יעקובוב: רק הטובין שמצאו בהם את אותו ליקוי רחב היקף.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: חייבים לכלול.

טלי ארפי: הקבוצה השנייה היא טובין שהממונה על התקינה מצא שיש בהם ליקוי עריכה, שיכול לסכן את שלומו או בריאותו של הציבור, ובעצם המסלול או הקביעה עצמה תיעשה על ידי השר לאחר שהממונה על התקינה ייתן לו המלצה.

טלי ארפי: הקביעה הזאת תהיה לתקופה של חצי שנה ובמקרים מסוימים, אם הממונה על התקינה חשב שנכון להאריך את התקופה, הוא רשאי להאריך אותה לתקופה של חצי שנה נוספת.

טלי ארפי: הקבוצה השלישית מתייחסת לטובין שחל עליהם לראשונה תקן רשמי, שהצוות המליץ לשר לקבוע לגביהם חובה להמצאת אישור בבדיקת מעבדה והצוות ימליץ על בדיקה כזאת רק אם קיים חשש משמעותי לפגיעה בבריאות הציבור או בטיחותו או באיכות הסביבה.

איתי עצמון: גם כאן יכולה להיות הוראת שעה, בצו.

טלי ארפי: נכון.

גלית יעקובוב: לא הגדרנו את זה כהוראת שעה.

טלי ארפי: אני חושבת שאפשר לקבוע את זה גם כהוראת שעה.

מיכאל ביטון: לפי סעיף (3) יכולים להיות מוצרים מיובאים לראשונה הם לא נדרשים לשום בדיקת עבדה?

טלי ארפי: נכון.

מיכאל ביטון: למשל?

מיכאל ביטון: תני לי דוגמה.

טלי ארפי: איזה מוצרים?

טלי ארפי: אולי אני אתן לממונה על התקינה להשיב.

איגור דוסקלוביץ: הסעיף למעשה מדבר על הסוגיה כשלא היה תקן רשמי, הוא הוכרז לראשונה על איזושהי קבוצת המוצרים.

מיכאל ביטון: ועד אז אותם מוצרים יובאו בלי כל תקן?

איגור דוסקלוביץ: כן.

מיכאל ביטון: תן לי דוגמה של מוצר כזה.

מיכאל ביטון: אם זה אוכל, זה מסוכן.

מיכאל ביטון: אם זה צעצוע, זה גם מסוכן.

מיכאל ביטון: אם זה מכשיר, זה חשמל.

מיכאל ביטון: איפה יש מקרה שמביאים מוצר שבכלל לא נדרש מראש לבדיקת מעבדה כלשהי?

איגור דוסקלוביץ: אני אסביר.

איגור דוסקלוביץ: למעשה התקינה כל הזמן מתפתחת עוקבת אחרי התפתחות המוצרים.

איגור דוסקלוביץ: אם היום נניח יש לנו איזושהי מסגרת שמכסה את התקנים והתקנים הרשמיים שחלים על מוצרים, מחר יכול לבוא מוצר חדש שלא היה, הכינו עבורו תקן כדי להבטיח עמידה בבטיחות ובריאות הציבור, ואז זה יהיה השלב הבא עד ההכרזה הרשמית על התקן הזה.

מיכאל ביטון: אני רוצה מעט להתעקש על זה.

מיכאל ביטון: יש מוצרים בעולם, אנחנו רוצים לאמץ תקן אירופאי, שאין להם תקן של האירופאים?

איגור דוסקלוביץ: בוודאי.

מיכאל ביטון: תן לי דוגמה אחת.

מיכאל ביטון: מוצר אחד שאין לו תקן.

מיכאל ביטון: אני לא מאמין שמפעל מייצר משהו בלי תקן.

מיכאל ביטון: לא מכיר אפשרות כזאת.

איגור דוסקלוביץ: קיים דבר כזה מכיוון שהתקנים תמיד "מפגרים", לאחר התפתחות טכנולוגית.

איגור דוסקלוביץ: תמיד.

איגור דוסקלוביץ: זאת אומרת, קודם כל הטכנולוגיה וההתקדמות מוציאים מוצרים חדשים לשוק.

מיכאל ביטון: ני אשאל את זה אחרת.

מיכאל ביטון: האם אנחנו רוצים מצב שיגיע לישראל מוצרים שאין להם תקן?

מיכאל ביטון: אם יש להם תקן אירופאי, קיבלנו אותם כי סמכנו עליהם.

מיכאל ביטון: אם יש מוצר שאין לו תקן, אנחנו נכניס אותו לארץ ו הוא אפילו לא יידרש לבדיקות מעבדה?

מיכאל ביטון: יש דבר כזה?

נעם דן: לא כל מוצר צריך תקן.

איגור דוסקלוביץ: תן לי דוגמה.

איגור דוסקלוביץ: אם זה כל כך פשוט, הדברים הפשוטים מדאיגים אותי.

איגור דוסקלוביץ: אם זה כל כך ברור, תסבירו לי.

איגור דוסקלוביץ: תנו לי דוגמא של מוצר שלא צריך תקן, שאין לו תקן אירופאי ורוצים להביא אותו לארץ ולכן הוא גם לא יידרש לבדיקת מעבדה כי זה נתון לשיקולו של השר.

איגור דוסקלוביץ: תנו לי דוגמה.

איגור דוסקלוביץ: זה יכול להיות סוג מסוים של צעצועים שפיתחו אותו לאחרונה ואת התקינה הקודמת לא הכינו.

מיכאל ביטון: ניקח את הדוגמה שלך.

מיכאל ביטון: צעצוע הולך לילד.

מיכאל ביטון: ילד הוא בנפשנו.

מיכאל ביטון: אני אתן לילד צעצוע שלא עבר לא תקינה אירופאית ולא תקינה ישראלית?

איגור דוסקלוביץ: לא.

מיכאל ביטון: אני אשאיר לשר לשקול אם זה צריך תקינה או לא?

מיכאל ביטון: זה המצב שאתה מציע?

מיכאל ביטון: זה מה שמשת

מיכאל ביטון: מע מסעיף (3) באופן הפוך.

נעם דן: יושב ראש הוועדה, אני ממשרד האוצר.

נעם דן: אני יכו לה להגיב?

מיכאל ביטון: בטח שאת יכולה.

נעם דן: אני אתן דוגמה למוצר שאין לו תקן.

נעם דן: למשל בגדים.

נעם דן: אין להם תקן, אולי כי באמת אין צורך שלבגד, חולצה או משהו שאנחנו לובשים, יהיה תקן.

נעם דן: יכול להיות שמחר יהיה איזשהו בגד מיוחד, למשל בגד לספורטאים או משהו כזה, שמצריך תקן.

נעם דן: לבגדים אין תקן?

נעם דן: אין תקן לבגדים.

מיכאל ביטון: אין תקן אירופאי?

נעם דן: לא.

נעם דן: אין תקן לבגדים.

מיכאל ביטון: שימוש בחומרים, צבע, רעיל, מסרטן.

מיכאל ביטון: הוא מהנהן בראש, אבל את יכולה להגיד לא.

איגור דוסקלוביץ: אני אנסה להסביר.

איגור דוסקלוביץ: התקינה האירופאית מבחינת הכמויות היא הרבה יותר גדולה מתקינה ישראלית.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים את התקינה האירופאית.

איגור דוסקלוביץ: למעשה החוק הזה מדבר על התקינה הישראלית.

איגור דוסקלוביץ: התקינה הישראלית היא קטנה כמה מונים מכמות התקנים האירופאיים.

איגור דוסקלוביץ: לא כל התקנים שקיימים באירופה אומצו בישראל.

איגור דוסקלוביץ: יש תהליך שמאמצים בישראל תקן אירופאי שיעבוד גם בארץ ולכן זה לראשונה.

מיכאל ביטון: למה זה לשיקול דעת?

מיכאל ביטון: אם יש תקן אירופאי, מאמצים אותו מיידית.

מיכאל ביטון: למה לשיקולו של השר?

נעם דן: השיקול הוא לא האימוץ.

נעם דן: השיקול הוא האם זה יהיה בקבוצה אחת, משמע, הקבוצה שמחייבת אישור בדיקה של כל משלוח, או שזה יהיה בקבוצה שנייה, שזה למשל בדיקת דגם, או שזה יהיה בקבוצה השלישית, שזאת הצהרה על התאמה לתקן.

נעם דן: כך או כך, ברגע שהוכרז תקן כתקן רשמי, המוצר חייב לעמוד באותו תקן.

מיכאל ביטון: אני הבנתי ואני אומר לכם שסעיף (3), יש בו איזו לקונה.

מיכאל ביטון: תבינו מה אני שואל.

מיכאל ביטון: כתוב שיש טובין שחל עליהם לראשונה תקן.

נעם דן: חל עליהם.

מיכאל ביטון: תקן ישראלי?

נעם דן: כן.

מיכאל ביטון: משמע שיש להם תקן אירופאי?

איגור דוסקלוביץ: לרוב כן.

מיכאל ביטון: ואם לא?

מיכאל ביטון: טובין שאין להם תקן ישראלי אבל גם אין להם תקן אירופאי, מה הסיפור שלהם?

לימור מגן תלם: אבל אני מבינה שכאן מדובר רק על טוב שחל עליהם לראשונה תקן רשמי.

לימור מגן תלם: זאת אומרת, שכן חל עליהם.

לימור מגן תלם: לדעתי יש כאן אי הבנה.

נעם דן: נכון.

נעם דן: את צודקת.

לימור מגן תלם: אני מבינה שכן חל עליהם תקן רשמי.

לימור מגן תלם: הוא פשוט לראשונה.

מיכאל ביטון: אבל מתוך הדברים משמע שיש מוצרים שלא חל עליהם תקן ואני רוצה לשמוע איך מתנהגים במוצרים כאלה.

איגור דוסקלוביץ: ברגע שיש מוצרים שלא חל עליהם כל תקן ישראלי רשמי, נכון להיום המוצאים האלה נכנסים לשוק הישראלי ללא כל מגבלה.

מיכאל ביטון: גם אם אין להם תקן אירופאי?

איגור דוסקלוביץ: גם אם יש להם תקן אירופאי.

איגור דוסקלוביץ: הסברתי שכמות התקנים האירופאים לדוגמה, היא הרבה יותר גדולה.

איגור דוסקלוביץ: מדובר בעשרות אלפי תקנים.

איגור דוסקלוביץ: בישראל אלפים בודדים של התקנים הישראלים.

איגור דוסקלוביץ: זאת אומרת, יש פער בין כמות התקנים הישראלים לכמות התקנים האירופאים.

איגור דוסקלוביץ: בהחלט יש מצב שישנם מוצרים שיש להם תקן אירופאי אבל אין תקן ישראלי ואין כל חובה בישראל לעמוד בדרישות כאלה או אחרות.

הראל שליסל: חשוב מאוד לחדד.

הראל שליסל: אני מאגף התקציבים, משרד האוצר.

הראל שליסל: צריך להפריד במה שהסעיף הזה בא לפתור ומה ברירת המחדל בישראל.

הראל שליסל: יש היום מוצאים שאין להם חובת תקן.

הראל שליסל: הרפורמה כרגע לא נוגעת בזה ולא מדברת על זה.

הראל שליסל: יש מוצרים שעוד לא נקבע לגביהם תקן.

הראל שליסל: כאן הסעיף אומר שברגע שקבעת להם תקן, עכשיו צריך לראות איך מוכיחים את העמידה בתקן.

הראל שליסל: כאן הצוות ימליץ לשר, והשר בסוף יצטרך להחליט, האם כדי להוכיח שעמדת תקן צריך בדיקה של כל משלוח, צריך בדיקה רק של דגם או מספיק להצהיר שעמדת בתקן.

מיכאל ביטון: למה לדיון?

מיכאל ביטון: אם זה לראשונה?

הראל שליסל: כי עוד לא קבעו לגביו.

מיכאל ביטון: חל עליהם תקן רשמי.

הראל שליסל: נכון.

הראל שליסל: חל.

מיכאל ביטון: אז למה אין בדיקה של הוועדה?

מיכאל ביטון: זה לראשונה.

איגור דוסקלוביץ: רק עכשיו הוכרזה רשמיות.

איגור דוסקלוביץ: עד אתמול לא הייתה רשמיות.

מיכאל ביטון: הגיעו אופניים חשמליות חדשות, אף פעם לא המציאו את זה, עכשיו חל עליהם תקן רשמי.

מיכאל ביטון: הכוונה אירופאי נכו?

איגור דוסקלוביץ: לא.

איגור דוסקלוביץ: תקן רשמי ישראלי.

איגור דוסקלוביץ: הכוונה לתקן רשמי ישראלי שהוא מאמץ בתוכו תקן אירופאי.

מיכאל ביטון: כל הרפורמה הזאת אומרת שמוצר שיש לו תקן אירופאי, אנחנו מחבקים אותו ומאמצים את התקן האירופאי.

הראל שליסל: שני דברים הרפורמה אומרת.

הראל שליסל: תן לי לנסות להסביר.

הראל שליסל: קודם כל, היא רוצה לנסות להכניס מוצרים שעומדים בתקינה אירופאית.

הראל שליסל: כאן דווקא זאת לא הנקודה.

הראל שליסל: כאן הנקודה היא נקודה אחרת.

הראל שליסל: קח מוצר שיש לו תקן, שאימצו אותו בארץ, אם הוא מבוסס על תקן אירופאי או שהוא תקן ישראלי מקורי, זה לא רלוונטי.

הראל שליסל: מוצר שנקבע לגביו תקן.

הראל שליסל: עכשיו השאלה לגביו היא שאלה פשוטה.

הראל שליסל: האם כדי להוכיח את העמידה בתקן, אני צריך הצהיר בפני הרגולטור, אני צריך להראות בדיקת דגם או אני צריך לעשות בדיקה של כל משלוח.

הראל שליסל: זאת כל השאלה.

מיכאל ביטון: אני מתייחס למה שאתה אומר ואומר לראשונה.

מיכאל ביטון: המוצר הזה חייב להיות מתוקנן והוא נכנס לראשונה לארץ.

מיכאל ביטון: אני פוטר אותו ממעבדה?

הראל שליסל: אני לא פוטר אותו.

מיכאל ביטון: זה השר ושיקול דעתו.

הראל שליסל: אני אסביר.

הראל שליסל: מה אנחנו עושים כאן עכשיו?

הראל שליסל: קבוצה אחת, אנחנו כאן נותנים פתרון בחקיקה.

הראל שליסל: לגבי יתר המוצרים, יהיה צו של שרת הכלכלה שיחלק את המוצרים בין כניסה לארץ באמצעות הצהרה לבין בדיקת דגם והשרה תחלק את המוצרים האלה בצו.

הראל שליסל: יהיו מוצרים שעוד לא התייחסו אליהם כי הם מוצרים חדשים וזה בדיוק הסעיף הזה.

הראל שליסל: לגבי מוצר חדש, יצטרכו להחליט האם הוא ב-(2) או האם הוא ב-(3).

מיכאל ביטון: ולמה הוא לא צריך בדיקת מעבדה אם הוא חדש?

הראל שליסל: אתה לא רוצה עכשיו לייצר סתם נטל רגולציה כי זאת לא ברירת המחדל היום.

מיכאל ביטון: למה זה נטל?

מיכאל ביטון: אם זה מוצר חדש, פעם ראשונה בן אדם מביא לארץ מוצר.

הראל שליסל: כי לא כל מוצר עובר בדיקת מעבדה.

הראל שליסל: מה פתאום?

הראל שליסל: בדיקת מעבדה עולה כסף.

מיכאל ביטון: אבל חל עליו תקן.

נעם דן: בכל מקרה בתיק המוצר צריכה להיות בדיקת מעבדה.

נעם דן: בכל זאת צריכה להיות.

מיכאל ביטון: אם כן, מה זה אישור בדיקת מעבדה?

לימור מגן תלם: צריך להדגיש את זה.

נעם דן: חברת הכנסת, את צודקת.

נעם דן: בכל מקרה יש את בדיקת המעבדה.

נעם דן: בכל מקרה המוצר עומד בתקן.

נעם דן: בדיקת המעבדה כלולה כבר בפנים.

נעם דן: כל מה שזה חוסך ליבואן, זה את הנטל הבירוקרטי של להיתקע בכניסה ולבצע עוד בדיקה של המשלוח ולקבל אישור מכון התקנים.

מיכאל ביטון: יש בדיקת מעבדה למוצר הזה?

נעם דן: חייבת להיות בתיק המוצר.

מיכאל ביטון: והייתה אמירה של גופים שזו יכולה להיות בדיקה שרמת המהימנות שלה היא לא גבוהה.

נעם דן: לא.

נעם דן: זה ILAC או של מחוז של מעבדה מוכרת.

מיכאל ביטון: יש אישור בדיקה למוצר.

נעם דן: כן.

מיכאל ביטון: הבדיקה הזאת שהשר מחליט עליה, הנוספת, שהיא לשיקולו, לשם מה היא נעשית?

נעם דן: כי זו תוספת נטל בירוקרטי.

מיכאל ביטון: אבל למה היא כן נעשית?

איגור דוסקלוביץ: יש משמעות בטיחותית לציבור.

נעם דן: נכון.

נעם דן: זה בעצם אקסטרה שלייקעס.

מיכאל ביטון: הגנות.

נעם דן: אקסטרה הגנה.

מיכאל ביטון: בואו נסכם.

מיכאל ביטון: כל מוצר שמיובא, בין אם חדש או לא, עבר בדיקת מעבדה.

נעם דן: עבר בדיקת מעבדה.

מיכאל ביטון: ויש אישור בדיקת מעבדה.

נעם דן: בתיק המוצר.

הראל שליסל: לא כל מוצר חדש.

הראל שליסל: כל מוצר שחייב בתקן.

לימור מגן תלם: וזה חייב בתקן.

הראל שליסל: לא כל מוצר.

הראל שליסל: יש מוצרים שלא.

מיכאל ביטון: חייב בתקן אירופאי.

איגור דוסקלוביץ: חייב בתקן ישראלי.

מיכאל ביטון: ישראלי, אמרת שיש רק כמה מאות.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו רוצים לאמץ את המוצרים האירופאיים.

איגור דוסקלוביץ: אבל לא המצאנו רגולציה ישראלית.

מיכאל ביטון: אנחנו לא ממציאים כי אנחנו מאמצים את התקן האירופאי.

איגור דוסקלוביץ: התקן האירופאי, אנחנו מאמצים אותו באמצעות תקינה ישראלית.

איגור דוסקלוביץ: כל עוד לא אימצנו תקן רגולטיבי מסוים, למעשה מבחינת מדינת ישראל הוא נכנס חופשי.

איגור דוסקלוביץ: אף אחד לא מבקש ולא שואל שום דבר.

איגור דוסקלוביץ: ברגע שאימצנו אותו והכרזנו עליו כרשמי, למעשה אז יש את שלושת המסלולים – או שחרור ביבוא, בהצהרה, או יבוא בהצהרה פלוס אישור דגם, או יבוא בהצהרה באישור דגם בבדיקת כל משלוח.

איגור דוסקלוביץ: אלה שלושת המסלולים.

מיכאל ביטון: אבל בכל המסלולים האלה הוא כבר הביא אישור מעבדה.

איגור דוסקלוביץ: לא.

איגור דוסקלוביץ: הוא לא חייב.

איגור דוסקלוביץ: בקבוצה 1 הוא לא חייב להביא אישור מעבדה.

איגור דוסקלוביץ: בקבוצה 3 הוא חייב, לפני שהוא מגיש הצהרה, הוא חייב שיהיה לו בתיק מוצר תעודות בדיקה שמעידות על כך שהוא נותן הצהרה אמיתית.

קריאה: ב-1 בודקים אותו בארץ.

מיכאל ביטון: ממעבדה מהימנה.

מיכאל ביטון: סעיף (3), הוא מצבים מיוחדים שלמרות אישור הבדיקה במעבדה, אנחנו רוצים עוד בדיקה.

נעם דן: בדיוק.

נעם דן: בעצם זה מקרה – בדיוק כמו שאמרת - שעכשיו למשל יש תקן לאופניים חשמליים.

נעם דן: זה באמת משהו שכנראה יצטרך עוד איזו בדיקה ואז הממונה על התקינה יגיד לשר שימליץ שזה יהיה בקבוצה אחת.

איתי עצמון: זה בעצם חריג.

נעם דן: זה החריג.

מיכאל ביטון: הבנתי.

חן נסים: כבוד היושב ראש, אני עובדת ברשות התחרות ואני אשמח להוסיף התייחסות לכל השיקולים שהועלו כאן ולחשיבות הסעיף הזה בעיני הרשות.

חן נסים: כל הרפורמה הזאת נועדה לפתוח את היבוא ולשפר את רווחת הצרכנים ולכן גם ברירת המחדל היא שלמעשה יידרשו הצהרות בלבד אבל אנחנו כן מבינים שיש מקרים חריגים בהם נובע חשש לפגיעה בבריאות הציבור ובבטיחותו, ובמקרים החריגים האלה, כדי לתת מענה מיידי, נדרשות החרגות כאלה.

חן נסים: באיזון בין התועלת של הרפורמה לבין ההגנה על הציבור, כן יהיו מקרים בהם זה יצא לטובת ההחרגות אבל בעינינו כן יש חשיבות להוספת השיקולים ולתיחום שלהם לשיקולים מוגבלים.

חן נסים: בעצם ברירת המחדל תהיה ההצהרות.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: עכשיו נפתח את זה להערות גם ב-זום.

מיכאל ביטון: אני מבקש שהמעירים, מי שאתנו בדיונים ארוכים, יתייחס ספציפית לסעיפים שאנחנו מקריאים עכשיו ולא את כל התורה כולה.

רן גור: סמנכ"ל טכנולוגיה.

רן גור: אני מגמל שריד, אנחנו מייצרים דיסקים לחיתוך והשחזה.

רן גור: המוצרים האלה הם מוצרים מאוד מסוכנים.

רן גור: כל שנה נהרגים ונפצעים אנשים בארץ ובעולם ובדרך כלל זה כתוצאה משימוש לקוי אבל לעתים זה גם מוצר שהוא לא תקין ולא בטיחותי.

רן גור: אנחנו חושבים שמוצר מסוכן כזה צריך להחריג אותו ולהשאיר אותו בקבוצה 1 שחייבת ביקורת בכניסה לארץ.

רן גור: צריך להבין שבעצם המשמעות של ההצעה שעלתה כאן כרגע, שאיזה יצרן בסין יכול להצהיר שהוא עומד בתקן האירופאי, המוצרים שלו ייכנסו לארץ ולפעמים הם לא עומדים בתקני הבטיחות הנדרשים והמחמירים שאומצו כאן בישראל, דבר שיכול לסכן את המשתמשים.

מיכאל ביטון: נאמר כאן שבדיקת מעבדה היא ברמה מסוימת ובאיכויות מסוימות.

מיכאל ביטון: על איזה מעבדות דיברתם?

נעם דן: ILAC.

מיכאל ביטון: מה זה אומר?

רן גור: המעבדות בעולם, למרות שכולן תחת איזו הסמכה, לא כולן באותה רמה.

רן גור: אני חושב שזה לא יבטיח שהמוצרים שיגיעו לכאן הם בטוחים.

רן גור: המוצר הזה הוא מוצר מסוכן ואני חושב שמוצרים מהסוג שלנו ואחרים שהחרגתן, צריך לשמור אותם עם ביקורת.

מיכאל ביטון: אתם שלחתם על זה מסמך לאוצר ולוועדת הכלכלה?

רן גור: אנחנו שלחנו לשרת הכלכלה את ההתייחסות שלנו.

מיכאל ביטון: תשלחו גם לאוצר וגם לוועדה.

נעם דן: יושב ראש הרשות להסמכת מעבדות נמצאת כאן ואולי זאת הזדמנות שהיא תתייחס לאמירה שהוא אמר שהמעבדות האלה לא מספיק מוסמכות.

נעם דן: זאת אמירה ממש לא נכונה.

אתי פלר: בוקר טוב לכולם.

אתי פלר: אני מנכ"לית הרשות הלאומית להסמכת מעבדות וגם יושבת ראש ILAC שהוא הארגון הבין-לאומי להסמכה שמייצג 106 מדינות.

אתי פלר: אין ספק שמוצרים מסוימים, כולל המוצר שהוזכר כאן כרגע, הוא מוצר מסוכן.

אתי פלר: יחד עם זאת כל המעבדות בעולם וכל גופי ההסמכה בעולם נדרשים לעמוד בדרישות ניהול ודרישות מקצועיות בין-לאומיות.

אתי פלר: גם גופי הסמכה עוברים מבדקים בין-לאומיים וכך גם המעבדות.

אתי פלר: ככל שהכוונה היא שבישראל ייבדקו המוצרים הישראלים על פי התקינה האירופאית וכך גם כל המוצרים שמגיעים ייבדקו על פי התקינה האירופאית, הרי שכולם יהיו חייבים להיות על אותו סרגל והכשירות המקצועית של כל הבודקים, אלו בישראל על ידי הרשות ואלו בעולם על ידי הגופים המקבילים לנו, המוצר ייבדק על פי אותם קריטריונים.

אתי פלר: אנחנו כבר מספר שנים תומכים ברגולטורים שונים ובוועדות בין-משרדיות שונות, כולל לדוגמה ברישום ויבוא של חומרי הדברה, שבעצם עוזרים לרגולטורים להבין את מהות הבדיקה, את הכשירות המקצועית של מי שבדק וכמובן מעל לכל האם הם מוסמכים ומוכרים על ידי הרשת הבין-לאומית של ILAC שמונה היום מאות אלפי מעבדות בעולם.

אתי פלר: אני אשמח לענות על כל שאלה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: לגבי המוצרים האלה, אבני השחזה, אם חושבים שהם יהיו במסלול כך שיעברו בדיקה נוספת גם בארץ?

הראל שליסל: בוא נפריד בין איזה סוג של מנגנוני בטיחות אנחנו רוצים להחיל על כל מוצר.

הראל שליסל: האמירה כאן ברפורמה היא יישור קו עם העולם בשני היבטים.

הראל שליסל: פעם אחת, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, בהיבט של התקן או הרגולציה, נקרא לזה בשם יותר כולל כי זה גם רלוונטי ליתר הענפים שניגע בהם בהמשך.

הראל שליסל: אנחנו רוצים לקח את הרגולציה האירופאית.

הראל שליסל: זאת פעם אחת.

הראל שליסל: פעם שנייה, השאלה איך אנחנו בודקים את העמידה באותה רגולציה.

הראל שליסל: זה לא מספיק לומר שאתה מחויב לעמוד באיקס אלא השאלה היא איך אתה מוכיח שעמדת באותו איקס.

הראל שליסל: גם כאן אנחנו רוצים ליישר קו עם מה שמקובל במדינות המפותחות ואנחנו רוצים שכמעט כל המוצרים, ממש כמעט כולם, ייכנסו לארץ בהצהרה או בבדיקת דגם.

הראל שליסל: לא בבדיקת כל משלוח.

הראל שליסל: זה הבדל גדול.

מיכאל ביטון: את זה הבנתי.

הראל שליסל: צריך להיות מוצר מאוד, מאוד, מאוד קיצוני.

הראל שליסל: כל המוצרים כאן, יש בהם איזשהו סיכון.

הראל שליסל: גם במוצרי תינוקות יש סיכון וגם בקרמיקה אנשים מחליקים וגם באופניים אנשים עושים תאונות דרכים.

הראל שליסל: בכל מוצר אין סיכון.

הראל שליסל: אין כאן מוצר שהוא נטול סיכון.

הראל שליסל: עם זאת בעולם מנהלים את הסיכונים.

מיכאל ביטון: אתם תנהלו דיאלוג עם הגופים האלה?

הראל שליסל: אנחנו יכולים לעשות עוד דיאלוג אבל אני אומר שהעמדה שלנו המקצועית – וזה גם מופיע כרגע בנוסח – שאנחנו מתנגדים להחרגות נוספות.

הראל שליסל: אנחנו רוצים ליישר קו עם מה שמקובל בעולם המערבי.

הראל שליסל: בעולם המערבי נכנסים מוצרים כאלה לארץ או בהצהרה או בבדיקת דגם.

הראל שליסל: לא בבדיקת משלוח.

מיכאל ביטון: אני מעריך שבדיונים האלה יבואו עוד גופים ויבקשו עוד כל מיני החרגות.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לאסוף את ההערות ולקבל מכם התייחסות לקראת ההצבעה, מה הוחרג, מה לא הוחרג, מה היה הרציונל שלכם וכולי.

מיכאל ביטון: לפחות אנחנו צריכים לשמוע את הגופים האלה.

לימור מגן תלם: רציתי לשאול אם יהיה דיון לגבי בקשות נוספות להחרגות?

לימור מגן תלם: : אתה תקיים על כך דיון נפרד?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: לא יהיה דיון נפרד.

מיכאל ביטון: מי שרצה להביע את דעתו, כתב לנו ושלח לנו והנה הדיון התחיל.

מיכאל ביטון: גם בפעם הקודמת היו התייחסויות.

מיכאל ביטון: יש עכשיו עוד דוברים שיתייחסו לעוד מוצרים שיש להם עניין להחריג אותם מהרפורמה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים לפורר את הרפורמה ולהפוך אותה לגבינה חלולה, אבל חלק מההצעות של האנשים במקרה הזה הן לא לשנות את הרפורמה אלא להחיל בדיקת מעבדה כדי לייצר בטיחות גבוהה יותר.

מיכאל ביטון: אני שומע על מה שדיברתם על ILAC ובסך הכול יש סטנדרטיזציה עולמית של איכות המעבדות ואני אומר לכם שאתם תקשיבו לכולם ובסוף תגידו לנו מה אתם חושבים, אבל בינתיים אנחנו שומעים את כולם.

הראל שליסל: ברשותך, אם אפשר, אני רוצה לומר עוד משפט אחד.

הראל שליסל: צרך לשים לב שההחרגה בסוף מונעת מבטיחות ולא ממוטיבציה של תחרות.

מיכאל ביטון: בטח.

הראל שליסל: בסוף כל אחד מאוד נוח לו שיחריגו לו את המוצר שלו כי הוא רוצה לצמצם את התחרות והוא רוצה שיהיה לו יותר קל מול המתחרים שלו.

הראל שליסל: לכן אני אומר שאני מציע גם לחברי הוועדה לגבי כל מוצר, כמובן להסתכל על השיקולים הבטיחותיים אבל גם לנסות ולזהות כל מיני אנטי תחרות שמתחבאת מתחת לכל מיני טיעונים.

מיכאל ביטון: יש כאן נציגים של התאחדות התעשיינים שלטענתם הם כבר דיברו עם שר האוצר על 13 מוצרים.

מיכאל ביטון: לדעתי הם דיברו על צינורות פלדה ודברים אחרים.

מיכאל ביטון: הסיבה שהם טוענים היא שפשוט זה מוצר שאתה קובר אותו באדמה לחמישים שנים או למאה שנים.

מיכאל ביטון: בפלדה יש תחרות כי כנראה מאה אחוזים מהפלדה מיובאות.

מיכאל ביטון: אני לא יודע שאנחנו מייצרים פלדה בארץ, אלא מאה אחוזים מהמוצר הזה הם ביבוא וכנראה יש עליו תחרות.

מיכאל ביטון: הם אומרים שלא תאבד את השמירה על איכות המוצר..

הראל שליסל: אם באירופה אפשר לייבא דוד שמש בצורה מסוימת, למה שבאותו אופן – עוזב רגע את הרגולציה – למה לא אותה פרוצדורה תהיה גם בישראל?

הראל שליסל: אגב, יכול להיות שבדיקת הדגם יותר מחמירה.

מיכאל ביטון: אני מסכים אתך אבל אני אומר שאנחנו צריכים לשמוע כל מקרה ולשמוע את ההתייחסות העקרונית.

מיכאל ביטון: אני יודע שלחלק מהגופים יש דיאלוג ישיר עם האוצר על החרגות וחלק מהגופים ישמיע את דבריהם כאן.

הראל שליסל: שישלחו את החומר גם אלינו.

מיכאל ביטון: בוודאי.

הראל שליסל: אם לא ישלחו אלינו, לא נוכל להכין לך התייחסות.

מיכאל ביטון: כל מי שאתנו כאן צריך לשלוח את החומרים גם לאוצר, גם לוועדת הכלכלה וגם למשרד הכלכלה, כדי שתהיה התייחסות רצינית ולא רק בהערת זום, אלא כחומר שהוגש בכתב.

מיכאל ביטון: דניאלה זלוטניק רז, סגנית היועץ המשפטי, המועצה לשלום הילד.

דניאלה זלוטניק רז: בוקר טוב.

דניאלה זלוטניק רז: שלום לכולם.

דניאלה זלוטניק רז: אני רוצה להמשיך את הדיון בנושא של ההחרגות.

דניאלה זלוטניק רז: חשוב לי לומר שאנחנו במועצה לשלום הילד לא באים בנושא של תחרות.

דניאלה זלוטניק רז: כל מה שחשוב לנו זה להגן ולהבטיח את הבטיחות והבריאות של ילדים בישראל.

דניאלה זלוטניק רז: אנחנו סבורים שיש להחריג מוצרים לילדים.

דניאלה זלוטניק רז: חשוב לנו לומר בהקשר הזה שחלק מחוק ההסדרים כבר מחריג בצורה מסוימת מזון לתינוקות, תמרוקים לילדים, ויש כאן איזושהי הכרה שפעוטות וילדים מהווים אוכלוסייה רגישה והיא דורשת בטיחות והגנה מיוחדת.

דניאלה זלוטניק רז: התיקונים כאן בפקודת היבוא לא מתקינים מנוצרי ילדים.

דניאלה זלוטניק רז: יש כאן סוגיות משמעותיות של בטיחות, בחשיפה לחומרים מסוכנים שיכולים להביא לפגיעה בילדים.

דניאלה זלוטניק רז: חשוב לומר שאנחנו לא מתנגדים לאימוץ של תקנים אירופאיים ביחס למוצרי פעוטות וילדים.

דניאלה זלוטניק רז: זאת לא הנקודה.

דניאלה זלוטניק רז: אבל במציאות של מדינת ישראל זה פשוט לא מספיק כדי להגן על פעוטות וילדים.

דניאלה זלוטניק רז: למרות הדרישה לתקינה אירופית, אנחנו יודעים שבמדינות אירופה יש מקרים בהם מוצרים עדיין לא עומדים בדרישות התקן ומגיעים לשווקים גן מוצרים מסוכנים.

דניאלה זלוטניק רז: באירופה, בניגוד לישראל, יש מערכת רחבה ומשלימה של פיקוח ואכיפה בשווקים וגם בדיקות יזומות שמבוצעות על ידי ארגוני חברה אזרחית או ארגוני צרכנים מה שמאפשר דיון מוקדם של חריגות, של סכנות, טיפול מהיר במקרים האלה וגם הטלת סנקציות משמעותיות על יבואנים במקרים של הפרה.

דניאלה זלוטניק רז: זה לא המצב בישראל.

דניאלה זלוטניק רז: חשוב לנו לומר שבנסיבות האלה אנחנו חושבים שצריך להחריג את המוצרים לפעוטות וילדים בכלל או לכל הפחות עד שאנחנו נגיע לאיזושהי הפעלה מיטבית של מערכות פיקוח ואכיפה ונלמד מהלקחים של הרפורמה בה אנחנו דנים היום.

דניאלה זלוטניק רז: אני אומר שאני אשמח אם הוועדה תוכל בבקשה לשמוע גם את נציגת הקרן לבריאות וסביבה שגם הם יוזמים בדיקות למוצרי פעוטות וילדים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הנקודה שלך הובהרה.

מיכאל ביטון: אתם רוצים להתייחס?

נעם דן: כן.

נעם דן: נשמח להתייחס.

מיכאל ביטון: החבורה הצעירה של חברי הכנסת, גם דפקתם איחור אופנתי וגם אתם פותחים סחבקייה כאן.

בועז טופורובסקי: אנחנו רואים את ועדת הכלכלה כמשפחה.

מיכאל ביטון: כמו שאומרים בבית הספר, אני אפריד ביניכם.

נעם דן: אני אשמח להתייחס לשלושה מישורים שציינה היועצת המשפטית.

נעם דן: המישור הראשון מדבר על כך שתקן שנכנס בקבוצה 2 או 3, המשמעות של זה היא שזה לא נעצר בכל משלוח.

נעם דן: כלומר, אנחנו חוסכים את הנטל הבירוקרטי על אותו יבואן ואנחנו חוסכים את אותן עלויות של בדיקת כל משלוח.

נעם דן: עדיין המוצר - אותו צעצוע, אותו בקבוק, אותה מיטת תינוק - חייב להיבדק.

נעם דן: הוא חייב להיבדק על ידי מעבדה מוסמכת או מעבדה מוכרת שהממונה על התקינה הכיר בה והוא חייב להתאים לתקן.

נעם דן: אותו מוצר חייב להתאים לתקן.

נעם דן: חשוב שידעו את זה.

מיכאל ביטון: אני הקשבתי הקשבה ביקורתית למה שדניאלה אמרה.

מיכאל ביטון: דניאלה אמרה שבכלל מהרפורמה החרגתם מזון לתינוקות ותמרוקים לתינוקות.

מיכאל ביטון: שמתם את זה בצד.

מיכאל ביטון: היא אומרת שתחריגו עוד דברים החוצה מהרפורמה ואתם אומרים בדברים האלה, כמו עגלה לתינוק או צעצוע לתינוק - - -

הראל שליסל: אתה יודע מה הפערים במחירי עגלות לתינוקות?

נעם דן: בדיוק.

נעם דן: אני בדיוק מגיעה לזה.

מיכאל ביטון: אני מסכים אתך.

מיכאל ביטון: אנחנו מידתיים.

הראל שליסל: נולדה לי בת ואני יכול להגיד לך כמה עולה בוגבו בארץ.

נעם דן: שבעים אחוזים יותר מאשר באירופה.

מיכאל ביטון: אנחנו מודעים לזה.

מיכאל ביטון: יש כאן משפחות שיוקר המחייה משפיע עליהן.

מיכאל ביטון: התשובה, אם אני מבין אותך, לגבי למשל צעצוע ועגלה, יחולו עליו תקנים אירופאיים, הוא ייבדק בחוץ אבל הוא יהיה בקבוצת הנבדקים אצלנו במבדה.

נעם דן: הוא יכול להיבדק גם במעבדה מאושרת במכון תקנים.

נעם דן: זה יהיה או מעבדת ILAC, מעבדה מוסמכת, או מעבדה מאושרת ומכון התקנים, שהממונה על התקינה הכיר בהם.

נעם דן: הפן השני שרציתי להתייחס אליו זאת האכיפה.

מיכאל ביטון: ההערה הזאת תשוב ואנחנו נצטרך סקירה יסודית של איך האכיפה תתבצע כי הרפורמה הזאת תלויה באכיפה.

מיכאל ביטון: שמענו הצהרת כוונות מאוד רצינית של שרת הכלכלה שהיא נכנסת לזה בנחישות וגם שמענו שהאוצר יגבה אותה בתקציבים.

נעם דן: גיבה.

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים על מערך מתפקד של אכיפה בזמן שהרפורמה נכנסת לתוקף.

מיכאל ביטון: אנחנו נרצה – לא עכשיו, אל תפרטו את זה עכשיו – שבמהלך הדיונים, ממש ברבע שעה, תאמרו לנו איך הולכת להיות שיטת האכיפה, איזה תשומות נכנסות למערכת הזאת, באיזה היקף, באיזה שיטות ובאיזה איכויות.

מיכאל ביטון: נרצה סקירה על הדבר הזה, אבל בהמשך.

גלית יעקובוב: אני רוצה להתייחס.

גלית יעקובוב: הטענות לגבי מוצרי תינוקות וילדים הועלו.

גלית יעקובוב: אנחנו עוד נשב על זה.

גלית יעקובוב: יכול להיות שתהיה איזושהי דיפרנציאציה בין עגלות ודומיהן לבין דברים אחרים כמו מוצצים או דברים בסגנון כי יש קצת הבדל בין הסוגים.

מיכאל ביטון: מצוין.

מיכאל ביטון: אני חושב שזה מקרה קלאסי.

מיכאל ביטון: אני חושב שהמועצה לשלום הילד בעד הרפורמה ובעד יוקר המחיה למשפחות אבל בעד ביטחון התינוקות.

מיכאל ביטון: אם אתם בדיאלוג שאפשר אפילו לגבש הסכמה ולהגיע עם איזו רשימה מוסמכת, אנחנו נהיה הראשונים לברך על הדברים האלה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ישראל דוד, ממלא מקום יו"ר איגוד המהנדסים.

מיכאל ביטון: אני מבקש מכל הדוברים, מה שאפשר לומר בחמש דקות, אפשר לומר בדקה ולא לחזור על מה שנאמר כבר, על חשיבות הרפורמה וכולי וכולי.

מיכאל ביטון: ישר ולעניין.

מיכאל ביטון: בבקשה.

ישראל דוד: בוקר טוב.

ישראל דוד: שלום לכולם.

ישראל דוד: קודם כל, בשם איגוד המהנדסים ולשכת המהנדסים אנחנו מברכים על הרפורמה.

ישראל דוד: אנחנו נלחמנו הרבה שנים כדי להוריד את הקרטלים ולייצר תחרות הוגנת במדינת ישראל.

ישראל דוד: לא ארבה במלים על ההיסטוריה.

ישראל דוד: אני רוצה להתייחס לנושא אחד בלבד.

ישראל דוד: יש לי גם משרד עם 130 מהנדסים ואנחנו מתכננים את הפרויקטים הכי גדולים שאתם רואים היום בארץ.

ישראל דוד: אני רוצה להתייחס לנושא של ברזל בניין.

ישראל דוד: אנחנו חווים בזמן האחרון מוצרים שמגיעים מחוץ לארץ, בעיקר מסין, עם תעודות שזה מתאים לתקן האמריקאי וזה מתאים לתקן האירופאי.

ישראל דוד: בסופו של עניין בבדיקות שאנחנו עורכים באופן עצמאי, אנחנו מוצאים שהמוצרים האלה לא עומדים בתקנים שקיבלנו מהם תעודות של המעבדות.

ישראל דוד: אין לי שום אפשרות לבדוק איזו מעבדה וכדומה.

ישראל דוד: אני חושב שגם בקורונה, שזה נושא יותר פשוט, גם מקבלים תוצאות של מעבדות שבסופו של עניין מוצאים אותן כמזויפות או לא אמינות.

ישראל דוד: הנושא של ברזל בניין הוא נושא חשוב מאוד מפני שקשה מאוד באופן ויזואלי לראות אם יש פגם בברזל.

ישראל דוד: הברזל הוא בהרכב הכימי שלו ורק זמן רעידת אדמה או בזמן שבניינים קורסים – כמו שקרס הבניין בחולון – אפשר אולי לראות אם היה איזשהו פגם בברזל או לא היה פגם בו.

ישראל דוד: גם אז זה כבר מאוחר, זה אחרי 30-20 שנים.

ישראל דוד: אני יכול להגיד לכם שבשנות ה-90 למשל היה ברזל מפותל בארץ שיצא מהשימוש אחרי שגילו שהוא לא מתאים ואנחנו רואים את התוצאות של שימוש בברזל לא תקין, לא בדוק ולא ערוך.

ישראל דוד: אני רואה בזה סיכון וסכנה ליציבות של המבנים.

מיכאל ביטון: ישראל, הבנו את ההערה.

מיכאל ביטון: לא להאריך.

מיכאל ביטון: אתה צודק.

מיכאל ביטון: זה נושא רציני.

ישראל דוד: עוד דקה אחת ואני מסיים את דבריי.

ישראל דוד: בסופו של עניין אין כאן איזה חיסכון גדול באי בדיקה הרי היום הנוהל הוא שאם מכון התקנים או מעבדה מכשירה ספק, שיוצאים פעם בשנה לבדוק שהוא אכן עובד לפי התקן הישראלי, אז הברזל נכנס חופשי לארץ בלי בדיקות.

ישראל דוד: אומר מה בסופו של דבר אנחנו מבקשים.

ישראל דוד: אנחנו מבקשים שהנוהל הזה לפיו יבואן שמייבא ברזל - המדינה לא יכולה לייצר את הברזל כאן במדינת ישראל - להשאיר את אותו נוהל שספק שרוצה להביא פלדה, זה לא איזה ספק קטן, איזושהי חנות בבולגריה אלא אלה מפעלים גדולים, יהיה להם תו תקן כמו שיש היום ואז הם יוכלו להגיע לארץ ללא בדיקות בנמל, באופן חופשי, בתחרות חופשית ואנחנו נהיה בטוחים שאנחנו מקבלים חומר שאנחנו יכולים לישון בלילה בשקט כי אחרת, אם זה לא יהיה כך, אנחנו, המהנדסים, נדרוש שכל ברזל שייכנס לאתר, אנחנו נבדוק אותו.

ישראל דוד: אנחנו לא ניקח את האחריות.

ישראל דוד: האחריות הפלילית היא שלנו אישית.

ישראל דוד: יכולים כאן כולם לדבר אבל בסופו של דבר מי שהלך לבית הסוהר, כאשר בניין נפל, אלה מהנדסים ולא מחוקקים וגם לא יבואנים.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אתם רוצים להתייחס?

נעם דן: כן.

נעם דן: אני אומרת שוב שאותו ברזל צריך לעמוד בתקן הרשמי או בתקן האירופי לפי מה שהממונה על התקינה החליט.

נעם דן: כיום אותו ברזל כן עובר את הבדיקות ועדיין הבניין בחולון קרס.

נעם דן: אני קצת לא מבינה למה הוא נתן את הדוגמה הזאת.

ישראל דוד: השתמשו בברזל לא תקני.

מיכאל ביטון: רגע, חכה בשקט.

מיכאל ביטון: אני הבנתי ממנו שהוא קיבל משלוחים עם תקן כתוב מסוים והוא בדק את המשלוחים האלה והם לא כל כך דומים למה שכתוב בדף.

נעם דן: על אף שעברו בדיקת מכון התקנים ותו תקן.

ישראל דוד: לא.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: הוא לא אומר מכון תקנים.

ישראל דוד: אני מתקן את הגג של אצטדיון טרנר ששמעתם שהוא מבנה מסוכן, קיבלתי פרטים לפי סטנדרט בין-לאומי עם תעודות מסין ומה שאתם רוצים.

ישראל דוד: אני לא סמכתי על זה כי בכל זאת זה נושא שנמצא בזכוכית מגדלת, בדקתי את כל הברגים שקיבלתי, 50 אחוזים מהם לא עמדו בדרישות החוזק שהייתי צריך לעבוד בהן.

ישראל דוד: מחר בבוקר הגג היה נופל, מי בכלל היה חושב על דבר כזה?

ישראל דוד: אני מתקין את כל המגדלים שאתם רואים כאן מאחור בתמונה, אני מתכנן בתל אביב, אני מתכנן את כל המגדלים באזור תל אביב, שמנו ברזלים בתקן אירופאי – נשברו לנו ביד כשבדקנו אותם וראינו שהם לא עומדים בתקן.

ישראל דוד: הביאו איזושהי בדיקה, זה בכלל היה זיוף והיא לא הייתה מאירופה, אז מה, אני ארוץ כל פעם לאיגור ואני אומר לו שיש כאן זיוף?

מיכאל ביטון: קצת בלבלת אותי כי בסוף אתה הצעת כמעט את מה שהרפורמה אומרת.

מיכאל ביטון: אם כן, מה ההצעה שלך?

ישראל דוד: לא.

ישראל דוד: הרפורמה לא רוצה להמשיך בהחרגה שקיימת כיום שברזל מיובא לארץ הוא ייובא באופן חופשי ממפעל שעבר תו תקן.

ישראל דוד: זה הכול.

מיכאל ביטון: למה?

מיכאל ביטון: הם בעד זה כמוך.

ישראל דוד: הם לא בעד.

ישראל דוד: הם הורידו את המגבלה של התו תקן.

נעם דן: הוא רוצה שרק המכון יוכל.

ישראל דוד: לא קשור למכון.

נעם דן: שתו תקן רק המכון יכול לתת.

ישראל דוד: תעשו שלא רק המכון ייתן תו תקן.

ישראל דוד: יש מעבדות.

מיכאל ביטון: אני רוצה להבין מה הוא אומר.

איגור דוסקלוביץ: אני חייב לומר שהברזל הזה לזיון בטון עליו דבר עכשיו מהדס ישראל דוד, הוא מוצר מיוחד.

איגור דוסקלוביץ: ברוב המכריע של המקרים זאת עדיין תעשיית לאו-טק.

איגור דוסקלוביץ: זה נורא תלוי מהתכה להתכה של הברזל ולקבל או לא לקבל מוצר איכותי או לא איכותי.

איגור דוסקלוביץ: יש המון פסילות של הברזל לבטון וישראל אמר את זה נכון.

איגור דוסקלוביץ: אכן עם השנים, מה שקרה זה שרוב המפעלים המייצאים ברזל לישראל הם מייצרים את הברזל בתו תקן.

איגור דוסקלוביץ: זה חוסך להם עלויות בצורה עצומה.

מיכאל ביטון: תו תקן אירופאי?

הראל שליסל: תו תקן הוא לא תקן.

איגור דוסקלוביץ: תו תקן עם השגחה של מכון התקנים.

איגור דוסקלוביץ: מי שבפועל עושה את ההשגחה זה מכון התקנים יחד עם הטכניון.

איגור דוסקלוביץ: זה הרבה יותר זול ליבואני הברזל, ליצרני הברזל, מלייבא אותו ואחר כך להשמיד עשרות אלפי טון של ברזל שהוא לא תקני.

מיכאל ביטון: תציג לי את ההתייחסות.

מיכאל ביטון: מה התשובה המעשית שלך ברפורמה לישראל דוד?

איגור דוסקלוביץ: אנחנו צריכים לשקול לגבי ברזל לזיון בטון מה לעשות, מה המשטר הנכון ביבוא לגבי ברזל לזיון בטון.

מיכאל ביטון: זו גם הערה שעלתה מהתאחדות התעשיינים.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, ישראל.

מיכאל ביטון: אייל פרובלר, התאחדות התעשיינים.

אייל פרובלר: שלום אדוני.

אייל פרובלר: ביקשת שנקצר ולכן אני אתייחס ישירות.

אייל פרובלר: אתה יודע שסעיף 1(ד)(1) שנוגע להחרגות הוא ממש בנפשנו ולכן אני אתייחס ישירות לבקשה שלנו להחרגות אבל אני אשמח בהמשך הדיונים, אם תהיה לנו הזדמנות, לתעשייה, להתאחדות, להציג את הפוזיציה של התעשייה בעולם הזה של חוק התקנים ושל הרפורמה הזאת בפרט.

מיכאל ביטון: תהיה לכם הזדמנות.

מיכאל ביטון: עכשיו תיגע ספציפית.

אייל פרובלר: נקודה.

אייל פרובלר: הרבה די-אינפורמציה בדיונים האלה עוברת בהקשר של התעשייה הישראלית.

אייל פרובלר: רק על קצה המזלג אומר שבדיון הקודם נאמר שהרפורמה הזאת טובה לתעשייה והאמת היא, וזה חשוב – לפני שאני עובר להחרגות – שהרפורמה הזאת לא נוגעת בכלל בתעשייה.

אייל פרובלר: אני רוצה לומר, ואנחנו נגיד את זה גם עת נגיע לסעיפים הרלוונטיים, שיש הרבה דברים שאפשר לעשות למען התעשייה בעולם הזה של חוק התקנים ולצערי הם לא נמצאים ברפורמה הזאת.

אייל פרובלר: לגבי ההחרגות.

אייל פרובלר: כמו שאמר בדיון הקודם נשיא התאחדות התעשיינים בדברי הפתיחה, אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף החריגים - - -

מיכאל ביטון: רגע.

מיכאל ביטון: כשאתה אומר שיש הרבה דברים לעשות, זה בתחום היבוא לתעשייה?

אייל פרובלר: לא.

אייל פרובלר: בתחום התעשייה.

מיכאל ביטון: אתה אומר לפעול למען התעשייה אבל לא בנושאים של יבוא.

אייל פרובלר: למען התעשייה.

אייל פרובלר: כל הרפורמה הזו פועלת למען היבוא.

מיכאל ביטון: החוק הזה עוסק ביבוא.

אייל פרובלר: נכון.

מיכאל ביטון: כשאנחנו נדון על מצבה של התעשייה הישראלית, אנחנו נזמין אתכם.

מיכאל ביטון: זה יהיה אחרי חוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: אז נעשה לכם גם חוק שיכול לעזור לכם.

אייל פרובלר: חשוב.

אייל פרובלר: שזה יהיה בהקדם.

מיכאל ביטון: אני מאמין שזה יהיה יחד עם האוצר.

מיכאל ביטון: תתמקד כרגע ביבוא, שזה החוק בו אנחנו דנים.

מיכאל ביטון: תתמקד בזה.

אייל פרובלר: לגבי ההחרגות, אדוני.

אייל פרובלר: כמו אמר נשיא התאחדות התעשיינים בדיון הקודם, אנחנו מבקשים בסעיף 1(ד)(1) להחריג עוד מספר מוצרים.

אייל פרובלר: אני רוצה שנבין את המשמעות.

אייל פרובלר: מתוך מעל 400 מוצרים, כמעט 500, שהם לא מזון ותמרוקים – שימו לב, הדיון הזה עכשיו הוא לא על מזון ותמרוקים אלא רק על מוצרים שלא נכללים במזון ותמרוקים – הבקשה שלנו עומדת על פחות מ-10 מוצרים.

אייל פרובלר: שנבין על איזה מוצרים אנחנו מדברים.

אייל פרובלר: פלדה לזיון בטון, כבלי כוח, דודי שמש, שנאים, מוצרי השחזה.

אייל פרובלר: אדוני, מדובר במוצרים שהם לא מוצרי צריכה.

אייל פרובלר: אלה לא מוצרי מדף.

אייל פרובלר: מוצרים בתחום התשתיות, הבנייה, מוצרים סופר בטיחותיים, לא פחות מכיבוי אש וגז שכבר החריגו.

אייל פרובלר: הבקשה שלנו, וזה מאוד חשוב להדגיש, היא לא לחסום יבוא.

אייל פרובלר: היבוא בענפים האלה חי ובועט.

אייל פרובלר: הבקשה היא להמשיך לוודא שהמוצרים הסופר בטיחותיים האלה עומדים בדרישות.

אייל פרובלר: אדוני, בדין הפתיחה דיבר שר האוצר ואמר שהרפורמה הזו נוגעת בעיקר למוצרי מזון, תמרוקים, מוצרי חשמל.

אייל פרובלר: המוצרים האלה שעכשיו מניתי, הם לא בענפים האלה.

אייל פרובלר: לא מדובר לא על דיאודורנט, לא על קצף גילוח.

אייל פרובלר: , לא על מכונה, לא על מקרר, לא על מכונת כביסה.

אייל פרובלר: שים לב על איזה מוצרים אנחנו מדברים.

אייל פרובלר: דובר על מונופולים וחסמי יבוא.

אייל פרובלר: זה לא הסיפור בענפים האלה.

אייל פרובלר: אני רוצה לתת לך דוגמה, מפעל סינרג'י בשדרות.

אייל פרובלר: זה המפעל היחיד שנותר בארץ לכבלי כוח, כבלים שמוליכים חשמל, מוצר סופר בטיחותי, יעיד על כך הממונה על התקינה.

אייל פרובלר: היבוא בענף הזה משגשג.

אייל פרובלר: נשאר מפGל אחד.

אייל פרובלר: אחוז הכשלים והליקויים הקריטיים – ושוב הממונה על התקינה בדיון והוא יוכל להעיד - שנמצא כבר היום במוצר הזה, הוא מאוד מאוד גבוה וזה כשיש פיקוח.

אייל פרובלר: מה יקרה אם המוצר הזה לא מוחרג?

אייל פרובלר: לא רק בטיחותית אלא מה יקרה למפעל סינרג'י, היחיד שנותר בארץ שהתמודד בתחרות בלתי אפשרית.

אייל פרובלר: אני מסיים בעוד דוגמה.

אייל פרובלר: בין המוצרים יש את דודי השמש.

אייל פרובלר: נתנו אתה דוגמה הזאת גם החברים מהאוצר.

אייל פרובלר: תקשיב לאבסורד.

אייל פרובלר: המדינה בחוק מחייבת יצרנים מקומיים בלבד ומסיבות בטיחותיות אני מדגיש - לא רק לעמוד בתקן אלא גם להיות תחת פיקוח צמוד, בעיקר של מכון התקנים במסגרת תו התקן.

אייל פרובלר: רק את היצרן הישראלי.

אייל פרובלר: היעלה על הדעת שהיצרן הישראלי יחויב על ידי המדינה לא רק בעמידה בתקן הרשמי והיבואן ייכנס חופשי?

אייל פרובלר: תראה לאן הגענו.

אייל פרובלר: שתי דוגמאות.

מיכאל ביטון: רק הדוגמה השנייה שלך היא הערה שיושב ראש התאחדות התעשיינים כבר אמר לנו אותה, וזה שלא יהיה מצב אבסורדי שמפעל ישראלי מייצר לפי תקן ישראל ויבואן מייבא את אותו מוצר לפי תקן אירופאי ושחלים על הישראלי תקן ישראלי ואירופאי על היבואן האירופאי.

מיכאל ביטון: אם חל תקן על יבואן אירופאי, הוא חייב לחול מיידית גם על יצרן ישראל.

מיכאל ביטון: התקן האירופאי.

מיכאל ביטון: לא הישראלי.

מיכאל ביטון: הוא לא יחול יותר.

אייל פרובלר: יש צו שהמדינה מחייבת את יצרני דודי השמש, רק היצרנים הישראלים, לא יבואנים.

מיכאל ביטון: זה מה שאני אומר.

אייל פרובלר: לא רק שתעמדו בתקן אלא אתם חייבים לפנות למכון התקנים וגם לקבל תו תקן.

אייל פרובלר: עכשיו היבואן פטור מתו תקן ונכנס לארץ חופשי אבל היצרן צריך גם תו תקן וגם ללכת למכון התקנים וקבל תו תקן.

אייל פרובלר: למה?

איגור דוסקלוביץ: הטענה היא נכונה.

איגור דוסקלוביץ: יש היום רשימה של מוצרים מסוימים שנמצאים בחובת תו תקן.

איגור דוסקלוביץ: לזה אומר שלעניין הייצור המקומי חל איסור לייצר ללא פיקוח והשגחה של מכון התקנים.

איגור דוסקלוביץ: הדברים האלה, מן הסתם, יש להם גם עלויות עודפות לייצור המקומי.

איגור דוסקלוביץ: מה שמעלה נציג התאחדות התעשיינים, הוא מעלה סוגיה שאם אתם לוקחים מוצר מסוים, להעביר אותו מחובת בדיקה ביבוא, אל תשאירו את היצרן המקומי בחובת תו תקן.

איגור דוסקלוביץ: זו הטענה שלו.

מיכאל ביטון: נתתם לזה מענה בחקיקה?

מיכאל ביטון: לפי מה שנאמר בפגישה הקודמת בוועדה, לא תהיה אפליה כזאת של היצרן הישראלי מול היבואן.

איגור דוסקלוביץ: לכן אמרנו שברגע שמוצר מסוים יורד מחובת הבדיקה ביבוא, מן הסתם אין שום הגיון ואין שום טעם שהמוצר הזה יישאר בחובת תו תקן.

גלית יעקובוב: רשימת המוצרים שחייבים בתו תקן נקבעה בתקנות.

גלית יעקובוב: מהרגע שרשימת החריגים שלנו תיסגר בחוק, התקנות יתוקנו כתמונת ראי לדבר הזה.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו עושים את זה עכשיו או יום אחד נעשה את זה?

גלית יעקובוב: תקנות בחקיקת משנה, זאת לא החקיקה הראשית וזה יהיה במקביל לרפורמה.

גלית יעקובוב: ברגע שהרשימה כאן בחוק תיסגר, התקנות כבר יוכנו והן צריכות להגיע לכאן.

גלית יעקובוב: הכול ייעשה ביחד כתמונת ראי.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי שלנו יבדוק את ההליך הזה אבל אנחנו לא רוצים מצב ביניים של שנה-שנתיים, של אפליה.

מיכאל ביטון: יש כאן הזדמנו ת לחקיקה ראשית.

מיכאל ביטון: כל מה שאפשר לזרוע בחקיקה ראשית, כולל נהלים ותקנות, תזרעו אותם כבר בחקיקה ראשית.

איתי עצמון: אני אוסיף משפט, אדוני יכול להיות שיהיה צריך להבהיר את הדבר הזה בסעיף המסמיך בחוק התקנים?

איגור דוסקלוביץ: בחוק התקנים יש את סעיף 9ב שמדבר על חובת תו תקן.

איגור דוסקלוביץ: בוודאי, אנחנו כבר דיברנו והתכוונו לזה, ברגע שנכנסים לכללי הקלות מוצהרים שהיום הוכרזה עליהם חובת תו תקן, אנחנו חייבים להוציא את זה מהצו.

איגור דוסקלוביץ: זה לפי סעיף 9ב.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הבנו.

מיכאל ביטון: אני אסכם את זה ואומר שתי הערות שעולות מהדברים שנאמרו.

מיכאל ביטון: האחת, שלא יופלה יצרן ישראלי מול יבואן ישראלי בכללים שחלים עליו מרגע שהרפורמה נכנסת לתוקף.

מיכאל ביטון: תמצאו את הדרך לשים את זה בתיקוני החקיקה.

מיכאל ביטון: הדבר השני הוא שיש דיאלוג של התאחדות התעשיינים מול האוצר כולל שר האוצר, על אותם מוצרים ונימוקים.

מיכאל ביטון: אני מבקש מהאוצר לשקול להוסיף.

מיכאל ביטון: לנוסח את ההחרגות הללו בהמשך לדיאלוג ואם זה יהיה מקובל להציג את זה בנוסח שיובא להצבעות.

מיכאל ביטון: אני יודע שהדיאלוג הזה מתקיים ואנחנו כאן לעוד הרבה שעות, אז אתם תעדכנו אותנו.

הראל שליסל: אני רוצה בבקשה שהוא יחדד.

הראל שליסל: יש כאן החרגות שעלו שפעם ראשונה אנחנו שומעים אותן.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: לא כל יום נקבל החרגות ומי שרוצה לשלוח מכתב על סוגיות, שישלח אותו כבר עכשיו בצורה שיטתית גם לאוצר, גם למשרד הכלכלה וגם לוועדת הכלכלה, לא בתורה שבעל פה.

הראל שליסל: עם נימוק.

מיכאל ביטון: ודאי.

מיכאל ביטון: עם נימוק.

מיכאל ביטון: אני אומר לך שהתאחדות התעשיינים היא כבר בערוץ ישיר עם האוצר ועם אנשי המקצוע.

הראל שליסל: כן.

הראל שליסל: את זה קיבלנו.

מיכאל ביטון: לכן יש כאן אפשרות להגיע להסכמות.

מיכאל ביטון: נמצא כאן רמי טרבולסקי.

מיכאל ביטון: השמות שלכם אחד הוא פרובלר, וזה יכול להיות פרובלם, והשני יכול להיות טראבל.

מיכאל ביטון: ארגנתם את זה מראש?

מיכאל ביטון: רמי טרבולסקי, יושב ראש פורום איסו"ל, התאחדות התעשיינים, בבקשה.

רמי טרבולסקי: כמו שאמרת, שמי רמי טרבולסקי ואני יושב ראש איסו"ל ואני גם מנכ"ל מפעלי נמרוד, אחד היצרנים הגדולים.

מיכאל ביטון: מה זה איסו"ל?

רמי טרבולסקי: זה ארגון מערכות סולריות בישראל.

רמי טרבולסקי: אני אוסיף על מה שנאמר.

רמי טרבולסקי: כמו שידוע לכם, היום בכל בית יש דוד כזה או אחר – אם זה דוד שמש, אם זה דוד חשמל, אם זה דוד שהקולטים נמצאים על הגגות, אם זה דוד שנמצא בתוך האמבטיה, אם זה דוד שנמצא בחדרי מדרגות, אם זה דוד שנמצא במרפסות או דוד שנמצא בחדר כביסה.

רמי טרבולסקי: המוצא הזה הוא מוצר בטיחותי גרידא ואני רוצה שתדמיינו לעצמכם אדם שנכנס להשתמש בדוד שמש כשהוא עירום ובלי בגדים ויחף, שופך עליו מים ומקבל מכת זרם ומת במקום.

נעם דן: גם באירופה מתקלחים כך.

נעם דן: באירופה מתקלחים עירומים.

מיכאל ביטון: חברים, להתאפק.

מיכאל ביטון: נציגי האוצר, תתאפקו.

מיכאל ביטון: אף אחד כאן לא מעיר הערה שהוא לא לשם שמיים.

מיכאל ביטון: בסך הכול יש כאן דאגה לביטחון האזרחים.

מיכאל ביטון: בסוף אנחנו נחליט מה מההערות אנחנו מקבלים ומה לא, אבל אנחנו נשמע אותם בצורה ראויה.

רמי טרבולסקי: קרו מקרים כאלה.

רמי טרבולסקי: לפני כחצי שנה נכנסה גברת בטירת הכרמל, דוד שנכנס מהשטחים, היא הייתה כלה, יומיים אחרי החתונה שלה, נכנסה לאמבטיה, קיבלה מכת זרם ומתה במקום.

רמי טרבולסקי: בקרבת דודים נמצאים ילדים.

רמי טרבולסקי: קרה כבר מקרה, לפני שנתיים, שדוד שהוא לא בתו תקן התפוצץ והילדים נכוו ממים רותחים.

רמי טרבולסקי: אתם יודעים מה זה מים רותחים על ילד קטן?

רמי טרבולסקי: ארגון בטרם יכול לעזור לכם.

רמי טרבולסקי: תשמעו ממנו.

רמי טרבולסקי: תקשיבו לגברת שדיברה לפני כמה דקות.

רמי טרבולסקי: תקשיבו ותראו מה זה מים חמים על ילד קטן.

מיכאל ביטון: את הדוגמאות הכואבות הבנו.

מיכאל ביטון: מה ההמלצה המעשית שלך?

רמי טרבולסקי: ההמלצה שלנו היא קודם כל שלא להוציא את דודי השמש מקבוצת יבוא 1.

רמי טרבולסקי: דודי השמש, דודי חשמל ומערכות סולריות.

רמי טרבולסקי: הדודים האלה חייבים להיות בקבוצה 1.

רמי טרבולסקי: הם חייבים לעבור בדיקה, הם חייבים להיות בפיקוח מכון התקנים.

רמי טרבולסקי: חבר'ה, נכנסים היום דודים מהשטחים בלי פיקוח ומשרד הכלכלה מבטיח הבטחות שיאכוף את זה.

רמי טרבולסקי: אני יכול לך כתבות מלפני 30 שנים שמשרד הכלכלה מבטיח לאכוף את זה אבל לא עושה כלום.

רמי טרבולסקי: אני מציע לכם חברים, כן, בואו, אל תמהרו לעשות דברים קיצוניים.

מיכאל ביטון: אתה אומר שזה ייכנס לסעיף 1 בהצעת החוק החדשה.

רמי טרבולסקי: כן.

רמי טרבולסקי: אני אומר עוד משהו.

רמי טרבולסקי: תמיד שרת הכלכלה יכולה להוציא את זה מקבוצה 1.

רמי טרבולסקי: תנו פרק זמן מסוים, תבדקו מה שאתם רוצים.

רמי טרבולסקי: אנחנו לא נגד.

רמי טרבולסקי: אנחנו רק רוצים שיגיעו מוצרים תקניים.

רמי טרבולסקי: תנו קצת זמן, תראו איך משרד הכלכלה מארגן את האכיפה שלו.

רמי טרבולסקי: אחרי שהוא ארגן את האכיפה שלו, תגידו אם אני מוציא את זה או לא מוציא את זה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: הדברים שלך נשמעו בברור, ידידי.

מיכאל ביטון: הם נשמעו גם בתוקף וגם בברור.

מיכאל ביטון: אם יש לך את תיאור המקרים האלה של הכלה והדוד והילד, שלח לנו אותם.

רמי טרבולסקי: ברצון רב.

רמי טרבולסקי: אני אומר עוד פעם - - -

מיכאל ביטון: אל תגיד עוד פעם.

מיכאל ביטון: אנחנו הבנו בפעם הראשונה.

מיכאל ביטון: תגיד דרק משהו שלא אמרת.

רמי טרבולסקי: רק משהו שלא אמרתי.

רמי טרבולסקי: אנחנו לא נגד תקנים אירופאיים.

רמי טרבולסקי: הבעיה היא שמפעלים בסין ומפעלים במקומות אחרים שהם מפעלים נחשלים, מוציאים לכאורה תעודה שהם עומדים בתקנים אירופאיים, מכניסים מוצרים לקויים וחלילה לך תדע מה יקרה.

רמי טרבולסקי: אני לא רוצה לחזור על הדברים.

מיכאל ביטון: אתה אומר כן יבוא אבל בדיקה למוצר הספציפי הזה.

מיכאל ביטון: בדיקה בארץ.

רמי טרבולסקי: לשים אותו בקבוצה 1.

מיכאל ביטון: אמרת מכון התקנים אבל יכולה כל מעבדה מורשית בארץ לבדוק את המוצר.

רמי טרבולסקי: כן.

רמי טרבולסקי: אין בעיה.

מיכאל ביטון: לא חייב להיות מכון התקנים.

רמי טרבולסקי: אין בעיה.

רמי טרבולסקי: העיקר שזה יהיה מפוקח.

רמי טרבולסקי: אין בעיה בכלל.

רמי טרבולסקי: אני מודה לך.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אלעד מלכא, מנכ"ל האינטרס שלנו.

מיכאל ביטון: אנחנו יודעים לקרוא את התזרים של העמותה שלו ואיך זה עובד.

אלעד מלכא: בוקר טוב ותודה רבה אדוני היושב ראש.

אלעד מלכא: אני אומר ממש בשני משפטים.

אלעד מלכא: אני שומע כאן את כולם מדברים כל אחד למה לא לאפשר יבוא או לחייב בדיקת מעבדה ספציפית בישראל דווקא למוצר שבתעשייה שלהם.

אלעד מלכא: אני חייב לציין שיש כאן רציונל די ברור ומכונן של הרפורמה הזאת.

אלעד מלכא: הרציונל אומר שמה שבטוח לאירופה, יכול להיות בטוח גם כאן.

אלעד מלכא: אם רוצים להסביר למה דוד שמש לא בטוח באירופה, אפשר לנסות להסביר את זה.

אלעד מלכא: אם יש זיופים, אני בטוח שכמו שבאירופה יודעים לאכוף כנגד זה, גם בישראל יוקם מערך אכיפה שידע לאכוף כנגד זה.

אלעד מלכא: ככל שאנחנו באים כל אחד עם הנקודה שלו שצריך להחריג, בסופו של דבר זאת אך ורק נקודה שמנסה למנוע תחרות, כל אחד מהמקום האישי שלו.

מיכאל ביטון: אני אכביד עליך.

מיכאל ביטון: העמותה שלך נקראת האינטרס שלנו.

מיכאל ביטון: האינטרס הציבורי, של האזרחים.

מיכאל ביטון: יש אינטרס כלכלי ויש גם בטיחות וחיי אדם.

מיכאל ביטון: אתה מייצג גם את האינטרס הזה.

אלעד מלכא: עכשיו אני אתייחס לחלק הבטיחותי, ברשותך אדוני היושב ראש.

אלעד מלכא: דווקא כאשר אנחנו מנסים להגביל את היבוא מחוץ לארץ, אני מזמין הרבה מאוד בדיקות לראות כמה תאונות נעשות עם שלל המוצרים - תאונות של בטיחות או פגיעה בבטיחות – שמיוצרים רק בישראל לבין מוצרים שהיום חסומים ליבוא לישראל.

אלעד מלכא: לא אחת עלולים לגלות שמוצרים שחסומים ליבוא לישראל הם יותר בטיחותיים ויש פחות בעיות ותקלות.

אלעד מלכא: לכן דווקא כאשר אנחנו מונעים מעצמנו את הגלובליזציה הזאת, אנחנו גם לא מתקדמים למקומות בטוחים יותר כמו שאירופה יודעת להתקדם לשם.

מיכאל ביטון: אתה אומר את זה על בסיס נתונים או השערות?

מיכאל ביטון: יש לך מסמך השוואתי של תאונות באירופה לכל מוצר מול תאונות בישראל?

אלעד מלכא: לא לכל מוצר.

אלעד מלכא: יש לחלק מהמוצרים, מדגמית.

מיכאל ביטון: אתה אומר את זה על בסיס השערה או נתונים?

אלעד מלכא: על בסיס בדיקה מדגמית של חלק מהמוצרים.

אלעד מלכא: לא כולם.

מיכאל ביטון: תשלח את תוצאות הבדיקה שלך.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: ד"ר שרה רוזן, סמנכ"לית הקרן לבריאות וסביבה.

שרה רוזן: בוקר טוב.

שרה רוזן: אני רוצה להתייחס לנושא של הפיקוח והאכיפה.

שרה רוזן: אנחנו ביצענו כמה סבבים של בדיקות שוק במצב הנוכחי כאשר המוצרים עוברים בדיקה כשהם נכנסים לארץ.

שרה רוזן: למרות זה אנחנו רואים שיש חריגות ויש מוצרים לילדים ותינוקות בפרט שנכנסים לארץ ולא עומדים בתקנים.

שרה רוזן: כמו שאמרה קודם עמיתתי מהמועצה לשלום הילד אין לנו בעיה עם התקינה באירופה אבל אנחנו חושבים שחשוב שקודם תהיה כאן מערכת פיקוח ואכיפה מוסדרת כמו באירופה ותהיה מעורבות של ארגוני צרכנים שיוודאו שהמוצרים עומדים בתקנים לפני שאנחנו פותחים את השוק.

שרה רוזן: אני תומכת בכל מי שאומר שהנושא צריך להיות הדרגתי ואי אפשר לפתוח את השוק.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: גרישה טיידש, יועץ תקינה, התאחדות התעשיינים.

מיכאל ביטון: אתם רוצים שכל עובדי התאחדות התעשיינים ידברו היום?

גרישה טיידש: אני לשעבר הממונה על התקינה במשך 21 שנים.

גרישה טיידש: לאור הדברים שנאמרו כאן, אני רוצה להתייחס להיבט של האכיפה.

גרישה טיידש: כאשר אני רואה את סעיף (ד)(1) בו יש דברים שנקרא להם החרגה, אני לא רואה שם מוצרי תשתית נבחרים לבנייה, אני פשוט חושב איך הגורם שהוא בעצם האחראי הבלעדי על האכיפה עומד בעניין האכיפה והאכיפה כאן היא כאמצעי שמבטיח את הבטיחות ואת הבריאות.

מיכאל ביטון: ההערה על מוצרי התשתית ובנייה נאמרה אתה צריך לומר משהו שלא נאמר.

גרישה טיידש: מוצרי תשתית נבחרים לבנייה, אני אביא דוגמה.

גרישה טיידש: מי שעושה אכיפה, לא יכול להוציא ברזלים מהבטון כשהבניין עומד ולבדוק אותם.

מיכאל ביטון: זה כבר נאמר.

מיכאל ביטון: תגיד משהו שלא נאמר.

גרישה טיידש: נאמר כאן שבתיק המוצר תהיה בדיקת מעבדה מוסמכת.

גרישה טיידש: אני נתקלתי בבעיה הזאת בהיותי הממונה על התקינה ולא פעם אחת.

גרישה טיידש: בעולם יש 60 אלף מעבדות מוסמכות.

גרישה טיידש: רק בסין יש קצת יותר מ-10,000 מעבדות מוסמכות.

גרישה טיידש: בהודו יש מעל 1,400 מעבדות מוסמכות.

גרישה טיידש: באוקראינה יש 650 מעבדות מוסמכות וכן הלאה.

גרישה טיידש: כאשר בשלב האכיפה מנסים לאמת את התעודה של המוצר שלכאורה הוא מוצר שלא עומד בדרישות התקן, יש צורך לוודא שהתעודה היא תעודה לא מזויפת, שהיא אמיתית, או שהיא מתייחסת למוצר ספציפי שרוצים לבצע אכיפה עבורו, או מה היו הבדיקות בתעודה הזאת.

גרישה טיידש: במקרה כזה פונים למי שהוציא את התעודה.

גרישה טיידש: המעבדות האלה, אליהן פונים, או שרובן לא שבכלל לא עונות, פשוט לא מתייחסות לפניות מישראל, או שהן עונות שהן מחויבות בסודיות ליצרן אתו הן עובדות, וזה מובן מאליו כי היצרן הוא הלקוח ולא מדינת ישראל.

מיכאל ביטון: יש לך עוד דקה לסיום דברים.

גרישה טיידש: זאת נקודה מאוד מאוד חשובה שמעמידה בספק את כל יכולת האכיפה העתידית של הממונה על התקינה במסלול שמסתמך על תעודות של מעבדות מוסמכות מחוץ לארץ.

גרישה טיידש: אני מבקש לבדוק את זה ולהתייחס לזה כי לי יש נתונים.

גרישה טיידש: לא ניתן לבצע אכיפה.

גרישה טיידש: נקודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: שמעון בויקו, מנכ"ל סיסטם מעבדות מתקדמות.

מיכאל ביטון: אתה אתנו?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: גלעד גולוב, מנכ"ל מכון התקנים.

גלעד גולוב: שלום לכולם.

גלעד גולוב: אני רוצה להעיר שתי הערות קצרות.

גלעד גולוב: הערה ראשונה נוגעת לנושא היבוא לרשות הפלסטינית.

גלעד גולוב: היום היבוא לרשות הפלסטינית מבוצע באותם תנאים שמבוצע היבוא לישראל, הווה אומר בודקים קבוצה 1, קבוצה 2, ולעתים גם קבוצה 3.

גלעד גולוב: מצב של מעבר להצהרות, אנחנו נצטרך לבצע אכיפה גם ברשות הפלסטינית בגלל חשש שהמוצרים יזלגו.

גלעד גולוב: כבר הזכיר כאן אחד מיצרני הדודים מידע לגבי דודים שמגיעים לישראל.

גלעד גולוב: במצב הזה למעשה יכול להגיע יבוא של כל דבר מאירופה או מסין או ממקום אחר, על סמך הצהרה שאין לנו יכולת לבדוק אותה.

גלעד גולוב: דיברו כאן על קשיים באכיפה בישראל.

גלעד גולוב: כולנו יכולים להבין איזו יכולת תהיה לנו לגבי אכיפה בשטחי הרשות הפלסטינית וכרגע אין לזה פתרון.

גלעד גולוב: נקודה שנייה שאני רוצה להעלות.

גלעד גולוב: כאשר הממונה על התקינה, איגור שיושב כאן, וכאשר שרת הכלכלה ימצאו לנכון שיש מוצר מסוכן שאסור שייכנס לישראל ולא יהיה בקבוצה 1 ולא ייבדק כמו שצריך, הממונה על התקינה של משרד הכלכלה ושרת הכלכלה - במצב הזה יכולים להאריך את אי הכניסה שלו לישראל בחצי שנה כל פעם.

גלעד גולוב: זה מה שכרגע החוק מאפשר להם.

גלעד גולוב: חצי שנה לממונה על התקינה וחצי שנה לשרת הכלכלה.

גלעד גולוב: אנחנו חושבים שלא צריך לקצוב את זה.

גלעד גולוב: אם הממונה ושרת הכלכלה מצאו לנכון שמוצר מסוים יהיה בקבוצה 1 או לא יוכל להיכנס, לא צריך לקצוב את הזמן הזה בחצי שנה ובעוד חצי שנה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אתה דוגמה להערות מדויקות, קצרות ולעניין.

מיכאל ביטון: תתייחסו בבקשה לשתי הערותיו.

הראל שליסל: הנושא הזה של המעבר, בעצם הפיצול של קבוצה 1, אמרתי בהתחלה, זה בעצם לא פחות מיישור קו עם מה שמקובל באירופה ובארצות הברית.

הראל שליסל: אל תתקעו רק על הנושא הזה של התקינה.

הראל שליסל: צריך גם לראות איך עומדים באותה תקינה.

הראל שליסל: אנחנו עשינו בדיקה מקיפה של איך מכניסים מוצרים למדינות מפותחות בעולם ולא מכניסים מוצרים באמצעות בדיקת כל משלוח.

הראל שליסל: מה שהציע כאן מנכ"ל מכון התקנים, זה עוד איזושהי דרך.

הראל שליסל: אנחנו נעביר כאן רפורמה ואז תהיה עוד איזושהי דרך להבריח מחר ולהעביר את כל המוצרים לאט לאט בחזרה לחובת בדיקה כי כל פעם אפשר יהיה להאריך בחצי שנה.

הראל שליסל: התרגילים האלה, זה בדיוק מה שאנחנו מנסים למנוע כאן.

הראל שליסל: אנחנו מנסים לאזן בין הרצון להגביר את התחרות ולכן אנחנו מציעים את כל הצעדים האלה לצד שמירה על ביטחון הציבור ולכן אנחנו גם מציעים צעדי אכיפה.

הראל שליסל: אתם תראו אותם גם בחקיקה, הם קיימים גם בעולם המשאבים וגם נתנו כאן איזשהו טיפול במקרה קיצון שבקיצון, אחרי שכבר אי אפשר להתמודד עם האכיפה ולמרות שהרגולציה האירופאית לא מחייבת אישור בדיקה בכל משלוח, נתנו כאן איזושהי אפשרות להחריג מוצר מסוים עד שנה.

הראל שליסל: עם כל הכבוד, אם המוצר הזה הוא כל כך מסוכן והם רוצים להחריג אותו בצורה פרמננטית, שיתכבד השר ויתקן את זה בחוק כמו שצריך.

הראל שליסל: אנחנו לא רוצים לייצר מסלולים שמטרתם בסוף או בסוף עלולים לגרום למסמוס הרפורמה דה פקטו.

הראל שליסל: זה מאוד מאוד חשוב למצוא איזון שהוא סביר בין בטיחות הציבור והגברת התחרות ונראה לנו שכאן, בהקשר הזה, ההצעה הנוכחית היא לגמרי מאזנת.

איתי עצמון: כלומר, לשיטת

איתי עצמון: כם לא יכול להיות מצב שבו אותו ליקוי שעלול לסכן באופן רחב את הציבור, הליקוי הזה בעצם ימשיך להיות מסוכן גם אחר כך.

גלית יעקובוב: מה שסוכם עם השרה זה שאם יש מוצר כזה ויכול להיות שיהיה, מה שיקרה זה שהשרה תביא את זה לכאן בבקשה לתקן את החוק ולהוסיף את זה לרשימת הטובין שמופיעה בפסקה (1).

איתי עצמון: השאלה אם לצורך זה אתם בעצם תידרשו לחקיקה ראשית.

הראל שליסל: בסדר, אבל יש לנו שנה, להכניס מוצר במשך שנה.

מיכאל ביטון: למה לא למשל מסלול שבתוך החוק הקיים יש סעיף שמאפשר לשרה לפנות פעם בשנה לוועדה ולצרף רשימת מוצרים שהיא רוצה את המעמד הקבוע הזה.

איתי עצמון: זה באישור ועדה.

הראל שליסל: בדיוק בשביל כל המקרים החריגים האלה הכנסנו – ואתם תראו בהמשך – מנגנון של ועדות חריגים שהוא אמור לטפל.

מיכאל ביטון: אתה אמרת שאם המוצר הוא כל כך בעייתי וצריך שתהיה בקרה קבועה ולא שנה אחת לבדוק מה קורה ואת ההתנהגות של המוצר הזה, אז שתתכבד השרה ותביא את זה בחקיקה ראשית.

מיכאל ביטון: אנחנו אומרים שלפעמים לא יודעים הכול ולא יודעים איך מוצר מתנהג.

הראל שליסל: יש לך שנה שלמה.

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה מסלול שבו פעם בשנה או מה שתגדירו, פעם בשנתיים, פעם בחצי שנה, יכולה השרה, אם היא רוצה, לפנות לוועדת הכלכלה ולצרף בצו רשימת מוצרים חדשים עליהם יחולו הסעיפים האלה.

איתי עצמון: למה בעצם צריך שלוש קריאות לצורך המהלך הזה?

איתי עצמון: זה מה שאנחנו שואלים.

הראל שליסל: אני מסביר.

הראל שליסל: אנחנו לכתחילה באנו ואמרנו שאנחנו רוצים לעשות כמו באירופה.

מיכאל ביטון: הבנו.

הראל שליסל: שלא תהיה בכלל קבוצה 1.

הראל שליסל: אנחנו באנו והבאנו את הדבר הזה.

מיכאל ביטון: הבנו אבל יש מצבים מיוחדים.

מיכאל ביטון: אתה אומר מיוחד, שימי את זה בחוק אבל היא לא רואה את הנולד, את כל מה שיש.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים איזה חלון שהיא יכולה להכניס לאותו חוק שאתה אומר שזה יהיה קבוע.

איתי עצמון: זה צו באישור הוועדה.

נעם דן: זה אותו מנגנון של ועדת חריגים.

נעם דן: מה אתה חושב איתי?

נעם דן: לדעתי זה יכול לפתור בדיוק את הבעיה הזאת.

איתי עצמון: מה בדיוק המנגנון?

גלית יעקובוב: המנגנון בכל זאת מגיע לוועדה לוועדת הכלכלה.

נעם דן: נכון, אז זה מגיע לוועדת הכלכלה.

איתי עצמון: לא כל כך הבנתי.

איתי עצמון: סליחה.

הראל שליסל: להסמיך את ועדת החריגים.

נעם דן: כרגע ועדת החריגים מוסמכת להחריג רק דברים שלא יעמדו בתקן בין-לאומי.

נעם דן: כלומר, תקנים שאנחנו שימשיכו להיות אותו תקן ישראלי ייחודי.

נעם דן: מה שאפשר לעשות זה לשים גם את הסעיף הזה של קבוצה 1, להעביר לקבוצה 1 באישור ועדת חריגין.

גלית יעקובוב: אבל ועדת החריגים היא לא לגבי הקסיס.

איתי עצמון: אפשר להסמיך אותה.

איתי עצמון: ועדת חריגים היא ועדה שמאשרת לשר להתקין חקיקת משנה.

נעם דן: ואז זה בחקיקת משנה.

גלית יעקובוב: שרת הכלכלה לא הסכימה לזה שבנושאים האלה ייכנסו לשיקול הדעת שלה.

גלית יעקובוב: היא הסכימה לגבי ה-קסיס ודברים שמחליטים ולא לגבי הסעיף הזה.

גלית יעקובוב: לגבי הסעיף הזה, היא הסכימה לקצר את התקופה לשנה, חצי שנה ועוד חצי שנה, והיא אמרה שהם ירצו מעבר לזה ויהיה משהו שנדרש, היא תגיע לכאן, לכנסת, כדי לצרף.

מיכאל ביטון: לכו בחזרה לשרה ותעשו את זה בהסכמתה המלאה.

מיכאל ביטון: שיהיה לה מסלול שהיא יכולה לגשת אל ועדת כלכלה ולהכניס מוצרים מסוימים לאותו פיקוח קבוע ולא מוגבל בזמן.

איתי עצמון: אם אתם רוצים היוועצות עם ועדת חריגים לפני כן, אין בעיה.

איתי עצמון: אבל הכוונה היא חקיקת משנה באישור ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: לפי שיקולה, אם היא חושבת שזה נחוץ.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אנחנו מסיימים את ההתייחסויות.

מיכאל ביטון: יש לי כאן עוד ארבעה אנשים בלבד ואחר כך אנחנו עוברים לסעיפים הבאים.

מיכאל ביטון: שמעון בויקו, מנכ"ל סיסטם מעבדות.

מיכאל ביטון: אתה אתנו?

שמעון בויקו: כן.

שמעון בויקו: שלום רב, אני מנכ"ל סיסטם מעבדות, מעבדה שעוסקת ברב תחומים.

שמעון בויקו: קצת היסטוריה.

שמעון בויקו: כשהתחילה הרפורמה הראשונה ב-2017 והייתה צריכה להסתיים במארס 2021, בפעימות, נכנסנו לכל מיני תחומים, לתחומים של חשמל ואלקטרוניקה, לתחומים של מוצרי תינוקות, לתחומים של קרמיקה, מכניקה, כימיה וכל מיני דברים אחרים אבל לא הספקנו להתחיל לעבוד מפני שפעימה אחרונה הייתה צריכה להיות במארס 2021.

שמעון בויקו: לא רצו עבודה מדורגת בינינו לבין מכון התקנים.

שמעון בויקו: הם באו ואמרו שאם אתה לא יכול לעשות מוצר כזה בגלל החוקיות ובגלל הפעימה, אנחנו לא יכולים לעבוד.

שמעון בויקו: לא הספקנו להגיע לפעימה אחרונה.

שמעון בויקו: בפברואר 2021 שר הכלכלה חתם על רפורמה חדשה שהורידה איקס תקנים מקבוצה 1 לקבוצה 2 ול-3 ועוד פעם, לא הגענו לפעימה האחרונה.

שמעון בויקו: עכשיו אנחנו בפעם השלישית ומה לי לעשות כשאני יושב עם מעבדות בהתאם לרפורמות - - -

מיכאל ביטון: שמעון, ההיסטוריה היא חשובה אבל גם העתיד חשוב.

מיכאל ביטון: אני רוצה שתסיים תוך דקה את דבריך ותשים דגש על מה שחשוב לך, המלצות מעשיות לחוק הזה בסעיף הספציפי.

מיכאל ביטון: אולי לחצת על מיוט.

קריאה: לא.

קריאה: הוא הוקפא.

מיכאל ביטון: הוא יחזור אלינו אחר כך.

מיכאל ביטון: מוטי שיף, מכון התקנים, היועץ המשפטי.

מיכאל ביטון: המנכ"ל שלך כבר דיבר, אז רק אם יש עוד משהו חשוב.

מוטי שיף: שלום לכולם.

מוטי שיף: שלום אדוני.

מוטי שיף: המנכ"ל שלי דיבר ולא קיבל תשובה לגבי הסוגיה הפלסטינית.

מוטי שיף: אנחנו נשמח להבין אם יש פתרון.

מוטי שיף: אנחנו יכולים להציע שכל העניין של יבוא לרשות הפלסטינית, הפתרון שאנחנו רואים, אלא אם כן יש פתרון של אכיפה ברשות הפלסטינית ואני לא רואה איך עושים את זה, לא מבחינת פיקוח במקום ובטח שלא לבוא ולהביא לדין או לקנוס או להטיל עיצומים על גורמים ברשות.

מיכאל ביטון: אתם בעצם מדברים על אפשרות ליבוא שהגיע לרשות ויכול לזלוג בחזרה לישראל.

מיכאל ביטון: זאת הסכנה עליה אתם מדברים?

מוטי שיף: כיום יבואנים פלסטינים מייבאים דרך ישראל.

מוטי שיף: אין להם נמל.

מוטי שיף: כל היבוא לרשות מגיע דרך ישראל.

מוטי שיף: אז הבדיקות שלהם נעשות כיום באותו מסלול כמו הישראלים.

מוטי שיף: יש איזה ניואנס קטן לגבי שחרור ל-וור האוסים וכדומה אבל כרגע זאת לא הנקודה.

מוטי שיף: ברגע שיהיה מעבר מסיבי להצהרות, ואז כל הנטל עובר למרקט בשווקים, הדבר הזה לא יכול להתבצע ברשות.

מוטי שיף: לא המרקט צובר את עצמו, לא הפיקוח עצמו והנטילה בשווקים שם ובטח שלא הטלת עיצומים והעמדה לדין, או מה שזה לא יהיה, בישראל.

מיכאל ביטון: בוא ניתן לאנשי המקצוע להתייחס ליהודה ושומרון.

מיכאל ביטון: בבקשה.

גלית יעקובוב: אנחנו נבקש להתייחס לזה יחד עם הדיון הגדול לגבי האכיפה.

מיכאל ביטון: בתוך האכיפה אתם תכניסו את הסיפור של יהודה ושומרון?

גלית יעקובוב: נתייחס.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: מה עוד, מוטי?

מוטי שיף: נקודה שנייה ואחרונה שאני רוצה להתייחס אליה.

מוטי שיף: כיום המסלול הרגיל הוא מסלול של בדיקות בכניסה, היכן שצריך.

מוטי שיף: ברגע שיהיה מעבר להצהרות, אנחנו חושבים שצריך להשאיר אפשרות וולנטרית, לא מחייבת, למי שלא מעוניין להצהיר, להכניס ולעשות בדיקות במעבדה בארץ, בין אם זה במכון או במעבדה מאושרת אחרת.

מוטי שיף: לדוגמה, אם יש לך יבואן מקביל שלא יודע להביא את בדיקת המעבדה שכולם דיברו עליה, שמוסמכת על ידי ILAC, מה הוא אמור לעשות?

נעם דן: היא יכול לבוא ולעשות בדיקה במכון.

מוטי שיף: יפה.

מוטי שיף: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

מוטי שיף: ברגע שיהיה את המעבר הזה, תהיה אפשרות - - -

מיכאל ביטון: אבל החוק לא שולל ממנו את האפשרות הזאת.

מוטי שיף: הוא לא נותן אותה.

גלית יעקובוב: הוא נותן אותה.

איגור דוסקלוביץ: זה כמו שהיום, גם היום, במסלולי הצהרות, לא נאמר מפורשות.

איגור דוסקלוביץ: אותו דבר גם יימשך מחר.

מוטי שיף: אבל המסלול הזה היום קיים במערכת.

מיכאל ביטון: חבל להתווכח על דבר שמסכימים עליו.

מיכאל ביטון: אתם בעצם אומרים שעל בסיס וולנטרי יבואן שירצה לבצע את הבדיקות שלו בארץ, יוכל לבצע אותן.

נעם דן: בוודאי.

הראל שליסל: אנחנו לגמרי בעד כי זה חלק מהתפתחות של שוק.

הראל שליסל: יש בדיקות וולנטריות.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: אפשר יהיה לעגן את זה בנוסח במשפט?

גלית יעקובוב: זה קיים גם היום בנוסח.

מיכאל ביטון: הוא רוצה מפורש.

גלית יעקובוב: נבדוק.

מיכאל ביטון: הוא לא רוצה במשתמע.

מיכאל ביטון: הוא רוצה שזה יהיה כתוב שיבואן המבקש לבצע את האישורים והבדיקות בישראל, יבצע אותם בישראל.

גלית יעקובוב: היום זה כתוב בהוראות הממונה.

איגור דוסקלוביץ: זה כתוב היום בהוראות הממונה באופן מפורש וזה יימשך גם מחר.

איגור דוסקלוביץ: משה רוזנשטיין, מנכ"ל חברת Il.mpi.

משה רוזנשטיין: צהרים טובים.

משה רוזנשטיין: אני יבואן של ברזל לבניין.

משה רוזנשטיין: אנחנו עושים את זה ב-30 השנים האחרונות.

משה רוזנשטיין: אני רק רוצה להוסיף על דבריו של מהנדס ישראל דוד.

משה רוזנשטיין: נכון להיום קיים נוהל שהמפעלים מהם אנחנו מייבאים הם מאושרים על ידי מכון התקנים או כל מעבדה אחרת שמכון התקנים מילא את ידה לעשות את זה.

משה רוזנשטיין: לכן אין שום צורך נכון להיום, או זה אפילו יהיה לא נכון, לבטל את זה.

משה רוזנשטיין: מצד שני, אני רוצה להוסיף ולומר שמכון התקנים נותן את ההסמכה שלו לאותו מפעל בחוץ לארץ.

משה רוזנשטיין: דבר אחרון שאני רוצה לומר זה שאותו תקן אירופאי שכולם מדברים עליו, באירופה, קחו כל מדינה שאתם רוצים - גרמניה, צרפת, איטליה, רומניה, בולגריה – אם אתה רוצה לייבא לתוך אותה מדינה ברזל זיון לבטון, אתה צריך לייבא אותו אך ורק ממפעל שהוסמך על ידי מכון התקנים של אותה מדינה.

משה רוזנשטיין: גרמניה, חייב להיות עומד בדין.

משה רוזנשטיין: בריטניה, חייב להיות עומד ב-בריטיש סטנדרט.

משה רוזנשטיין: רומניה, מגבילים ואומרים תתרגם לי את זה גם לשפה שלי.

משה רוזנשטיין: אין שום סיבה שבמדינת ישראל אנחנו נייבא ממקומות שמחר לא נדע מהיכן הגיע הברזל וכמו שאמרו חבריי, ברגע שהוא נקבר בבטון, להוציא אותו כבר אי אפשר.

משה רוזנשטיין: לכן, אנא, קחו לתשומת לבכם.

משה רוזנשטיין: גם התקן האירופאי שעליו אתם נסמכים מחייב אישור של מכון התקנים של אותה מדינה.

משה רוזנשטיין: אי אפשר להכניס לגרמניה ברזל שהוא איננו ביל.

משה רוזנשטיין: אי אפשר להכניס ברזל לאנגליה שהוא איננו בריטיש סטנדרט.

משה רוזנשטיין: אי אפשר.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הדברים שלך פחות או יותר נאמרו על ידי אחרים אבל אתה נתת גם דיוקים.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: רחל גור, מנהלת תחום ממשל לובי 99.

רחל גור: תודה רבה היושב ראש.

רחל גור: אני רוצה לערער על מה שנאמר על ידי חברים שלי שבדיקות מקדמיות של מכון התקנים או כל מכון אחר שווה להגברת בטיחות הציבור.

רחל גור: לצערי זה ממש לא המצב.

רחל גור: אם אנחנו רוצים, זאת לא בהכרח הדרך האפקטיבית.

רחל גור: ביקשתי נתונים ואכן יש מחקר, נייר עמדה, של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שיצא ממש לאחרונה, מאוגוסט 2020.

רחל גור: הם עשו בדיקה מקדמית, מ-2016 עד 2019, של מוצרי תינוקות והם גילו שכ-40 אחוזים ממוצרי תינוקות שנמכרים היום בחנויות, לא עומדים בתקן.

רחל גור: זאת אומרת, לכאורה עברו בדיקות במעבדות וזאת לא הדרך האפקטיבית.

רחל גור: גם אם אנחנו בודקים כל מוצר, אחד אחד, אנחנו לא מייצרים לציבור מציאות שהיא יותר בטוחה.

מיכאל ביטון: מה את ממליצה לעשות?

מיכאל ביטון: את הבעיה הגדרת.

רחל גור: אני מציעה לייצר מערך של אכיפה לפי ניהול סיכונים, מה שהוצע כאן בדיון.

רחל גור: מעבר לזה, כמו שאמר מנהל התקינה, לחזק את הנושא של האכיפה האזרחית.

רחל גור: יש לנו היום את הכלים, כדוגמה תובענות ייצוגיות.

רחל גור: אפשר לאפשר במסגרת חוק תובענות ייצוגיות.

מיכאל ביטון: את מנוסה בכנסת.

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו בסעיפים הראשונים ואמרנו שיהיה דיון על האכיפה.

מיכאל ביטון: בואי תשמרי את ההערות עת נגיע להצגת האכיפה, אז תוסיפי ערך מוסף שם.

מיכאל ביטון: אם זה מקובל עליך.

רחל גור: כמובן.

רחל גור: בשמחה רבה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אני מבקש מהאנשים להתייחס לסעיפים שאנחנו מקריאים ולא לכל מה שהם רוצים.

מיכאל ביטון: אשר רוט, מנכ"ל מפעל ארדן, שנאים.

מיכאל ביטון: אחריו רונן יחזקאל, מנכ"ל סינרג'י כבלים ואחרי כן ממשיכים בהקראה.

רוט: שלום.

רוט: ביקשתי להתייחס למוצר השנאים.

רוט: למעשה בתוך הרפורמה הזאת יש שני תקנים.

מיכאל ביטון: רק רגע.

מיכאל ביטון: חכה.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת לימור, את יכולה להחליף אותי לכמה דקות?

מיכאל ביטון: (היו"ר לימור מגן תלם)

לימור מגן תלם: כן.

רוט: במסגרת הרפורמה הזאת יש שני תקנים שעוסקים בשנאים שאמורים לעבור מקבוצה 1 לקבוצה של יבוא חופשי מבוסס הצהרות.

רוט: כשאנחנו מדברים כאן על שנאים, אנחנו מדברים על שנאי חלוקה לרשת החשמל, אלה הקופסאות הירוקות שאתם רואים על העמודים, ולמעשה מהווים רכיב קריטי במערכת הולכת החשמל.

רוט: למעשה שני התקנים האלה עוסקים בתחום של יעילות אנרגטית, כשיש אינסנטיב כלכלי מאוד מאוד גדול ומרכזי לספק שנאים לא תקניים.

רוט: הפער הכלכלי בין שנאי שהוא יעיל אנרגטית שעומד בתקן לבין שנאי שהוא לא עומד בתקן עד אין סוף, הוא משמעותי ויכול גם להגיע לשווי כספי של מעל עלות המוצר עצמו.

רוט: לאורך השנים נתקלנו לא פעם ולא פעמיים במוצרים שנכנסו לארץ, חלקם נעצרו על ידי הבדיקה במכון התקנים, לגבי חלקם גם המסננת הזאת לא עבדה מספיק טוב.

רוט: שנאים שלא עמדו בתקינה, אני יכול לתת דוגמה אחת על שנאים שנקנו על ידי חברת החשמל המזרח ירושלמית שהיא גוף מקצועי.

רוט: יש גופים הרבה פחות מקצועיים שרוכשים.

רוט: עלה אצלם איזשהו חשד במהלך הדרך שהמוצר שסיפקו להם הוא לא תקני, בדקנו עבורם את השנאים האלה וגילינו פער של 30 אחוזים ביעילות האנרגטית.

רוט: כלומר, משמעות כספית אדירה במוצר הזה.

רוט: צריך להבין ששנאי הוא מוצר הנדסי והוא רכיב יקר בצורה משמעותית.

רוט: העלות של שנאי מתחילה מ-15 אלף דולר ומגיעה עד למאות אלפי דולרים.

רוט: השנאים הם מוצר שמיוצר על פי תקינה מאוד מאוד פרטנית, גם בהיבטי הבטיחות, גם ביעילות האנרגטית וגם בהיבטים של אורך חיים.

רוט: למעשה כשאנחנו מסתכלים בעלות מול תועלת, עלות בדיקה של שנאי כזה על כל משלוח יכולה להגיע לאלפי שקלים בודדים – נדמה לי עד 3,000 שקלים – כשהעלות של המשלוח עצמו היא מאות אלפי דולרים ואנחנו עשויים לגרום כאן

רוט: להכנסה מסיבית של שנאים בעלי יעילות אנרגטית מאוד גרועה, דבר שמנוגד למדיניות של מדינת ישראל שהיא גם חתומה עליו בהסכמים בין-לאומיים למנגנונים של הפחתת פליטת גזי חממה והעלאת היעילות האנרגטית.

רוט: מעבר לזה, יש כאן הגנה על צרכן הקצה כי צרכן קצה לא יכול ואין לו כלי לבדוק את השנאי ברגע שהוא מגיע אליו.

רוט: למעשה בישראל קיימות כיום רק שתי מעבדות שמסוגלות לבדוק את זה, האחת היא במפעל שלנו והשנייה במכון התקנים.

רוט: צרכן קצה שיגיע אליו מוצר על סמך תעודה שלא כל כך ברור מי חתם עליה ואיך חתם עליה – ולפניי דיברו על מי המעבדות האלה ואיך אפשר לוודא אמינות של המסמכים שמוגשים – צרכן שהמוצר יגיע אליו, אין לו כמעט שום יכולת לבדוק מה המשמעות של המוצר והוא ישלם על זה בחשבון החשמל שלו, את חוסר היעילות האנרגטית הזאת.

רוט: בנוסף יש כאן היבט בטיחותי.

לימור מגן תלם: אם אפשר לקצר.

לימור מגן תלם: אני חושבת שהטענות ברורות.

לימור מגן תלם: משפט אחרון ואנחנו רוצים לשמוע את התייחסות אנשי המקצוע.

רוט: משפט אחרון לגבי ההיבט הבטיחותי.

רוט: שנאי הוא מוצר שעובד בלחצים גבוהים.

רוט: כלומר, טמפרטורות, שנאי מתחמם, הטמפרטורות גבוהות ויש שם לחצים.

רוט: חלק מהבדיקה היא בדיקת בטיחות שיש עליו את אביזרי הבטיחות שנמצאים בו ויעילות אנרגטית גרועה שווה חום וזה עשוי לגרום לשריפות ולפיצוצים ועוד כהנה וכהנה תקלות שאף אחד מאתנו לא רוצה שיהיו לא בבניין שלו ולא בשכונה שלו.

לימור מגן תלם: תודה רבה.

לימור מגן תלם: אנשי המקצוע, בבקשה התייחסות.

נעם דן: אני אשמח להגיב.

נעם דן: לגבי החשש לבטיחות הציבור, אין חשש כאמור כי המוצר עדיין יצטרך לעמוד בתקן הישראלי - שאגב, מבוסס על תקן בין-לאומי – ולעבור בדיקה.

נעם דן: הבדיקה תהיה בתיק המוצר.

נעם דן: יכול להיות שגם משרד הכלכלה ישים את זה בקבוצה 2, מה שאומר שזה יעבור בדיקת דגם.

נעם דן: לגבי החשש לנצילות אנרגטית, משרד האנרגיה מטפל במסגרת הרפורמה הזאת בכל תחום הנצילות האנרגטית ומאמץ את כל הרגולציה האירופית המאוד מחמירה בנשוא נצילות אנרגטית.

לימור מגן תלם: בדיוק.

לימור מגן תלם: זה גם לא הנושא.

לימור מגן תלם: ביקשנו להתייחס לסעיפים הרלוונטיים.

לימור מגן תלם: הדובר הבא, רז הילמן, סמנכ"ל יבוא מכס ותקינה, איגוד לשכות המסחר.

לימור מגן תלם: בבקשה, בקצרה ולהתייחס לסעיפים.

רז הילמן: אני רוצה לדבר על מסלול אחד ולומר שזה בעצם מסלול שהוא מסלול טיפש.

רז הילמן: בלי להיעלב.

רז הילמן: זה מסלול שבא ואומר אנחנו נבדוק כל משלוח שמגיע לישראל, בלי קשר ליבואן, בלי קשר להיסטוריה של המוצר, בלי קשר כמה הבדיקות היו טובות.

לימור מגן תלם: לא שומעים אותך מספיק טוב.

רז הילמן: אני מדבר על מסלול אחד שהוא מסלול טיפש.

רז הילמן: הוא מסלול שלא מייצר ניהול סיכונים חכם.

רז הילמן: אם אנחנו מסתכלים על המכס, המכס יודע לעשות פרו-פיילינג מאוד מאוד חכם ולדעת בדיוק היכן לבדוק וכך הוא גם מצליח לתפוס את המקומות בהם מרמים אותו בלי לעכב את הסחר בצורה כל כך משמעותית.

רז הילמן: לכן כאשר מדברים על השארת מוצרים במסלול יבוא אחד, צריך לקחת בחשבון את הבעייתיות שקיימת בזה כאשר גם יבואנים מאוד אמינים ומאוד טובים שמביאים מיצרנים מאוד אמינים ומאוד טובים, יידרשו מדי משלוח – או במסלול ההקלות, מדי משלוח שני - להיבדק וזה בעייתי.

לימור מגן תלם: תודה רבה.

לימור מגן תלם: אנשי המקצוע, התייחסות בבקשה.

נעם דן: אנחנו מאוד מסכימים עם מה שהוא אמר.

נעם דן: בשום מדינה מפותחת אין את הקבוצה האחת הזאת כמו שיש בישראל.

לימור מגן תלם: סיימנו עם הדוברים?

לימור מגן תלם: ממשיכים בהקראה?

קריאה: גברתי היושבת ראש, אפשר לבקש שהממונה על חוקיות היבוא יתייחס לעניין ההרחבות?

קריאה: (היו"ר מיכאל מרדכי ביטון)

מיכאל ביטון: מה עם רונן יחזקאל, סמנכ"ל סינרג'י?

מיכאל ביטון: הוא דיבר.

איתי עצמון: לא.

איתי עצמון: הוא לא דיבר.

מיכאל ביטון: רונן יחזקאל, בבקשה.

מיכאל ביטון: יש לך שתי דקות.

רונן יחזקאל: עדיין לא דיברתי.

רונן יחזקאל: אני אשתדל להתייחס בפחות משתי דקות כי העברנו התייחסות מלאה לשרת הכלכלה ונעביר את ההתייחסות גם לאוצר וגם לוועדה עצמה.

רונן יחזקאל: חשוב לי לציין שני דברים.

רונן יחזקאל: אני מנכ"ל סינרג'י, תחום ההתמחות שלנו הוא כבלי כוח, כמו שאנחנו מכירים ככבלי חשמל.

רונן יחזקאל: יש סטטיסטיקה של מערך כיבוי אש שמדברת על שריפות כתוצאה מקצרים, כתוצאה מכבלים לא איכותיים או לא כאלה שעמדו בתקינה.

רונן יחזקאל: אנחנו יכולים לראות שגם באכיפה שנעשית נכון להיום דרך מכון התקנים, אחוז לא מבוטל מהכבלים שמיובאים לא עומדים בתקן.

רונן יחזקאל: היצרן מספר אחד בתורכיה שהוא היה הספק העיקרי של המשק הישראלי בשנים האחרונות, כרגע מוגבל ביבוא לישראל כתוצאה מבעיות תקינה.

רונן יחזקאל: זאת אומרת, גם אותם אלה שמתהדרים בתקנים כאלה ואחרים, בסופו של דבר כשזה מגיע ליבוא עצמו, אנחנו רואים את הבעיות האלה.

רונן יחזקאל: לא בכדי - זה נאמר כאן - מכון התקנים מגיע ליצרנים הישראלים, ודיברנו על כך שלא נעשה איפה ואיפה בין היבואן לבין היצרן, אבל חשוב לי לציין שלא בכדי מכון התקנים מגיע לראות את קווי הייצור אצל היצרנים הישראלים והוא לא עושה את זה בגלל שאין בעיית בטיחות.

רונן יחזקאל: מכירים במוצרים האלה כמוצרים עם בעיות בטיחות מאוד משמעותיות שיכולות לסכן חיים וזאת הסיבה שמגיעים לפקח באופן די קרוב.

רונן יחזקאל: אם כן, אני לא חושב שזה יהיה נכון לבטל את מה שחל על היבואן ובמקביל גם לבטל את מה שחל על היצרן הישראלי אלא להפך, לשמור את אספקט הבטיחות בצורה מאוד מאוד מחמירה כי הדברים האלה נקברים בבניין, נקברים בתעשייה, נקברים באדמה וההשפעות יהיו רק לאחר מעשה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: אנחנו עושים הפסקה של 10 דקות.

מיכאל ביטון: אני מחדש את הישיבה.

מיכאל ביטון: אנואר, אתה אתנו בזום?

אנואר חילף: כן.

אנואר חילף: אני שמעתי את כל הדרישות להחרגות ואני חייב לומר שעצם ההחרגה מקבוצה 1 לא אומרת שלא יישארו בדיקות.

אנואר חילף: בקבוצה 2 יהיו בדיקות.

אנואר חילף: לדעתי רוב הדרישות רלוונטיות לצו של שרת הכלכלה בהמשך.

אנואר חילף: את זה רציתי לחדד.

אנואר חילף: זה לא אומר שלא נכין התייחסות פרטנית.

אנואר חילף: נכין אותה אבל לדעתי רוב הדרישות רלוונטיות לצו של שרת הכלכלה ולא לסעיף ההחרגות בחוק.

אנואר חילף: לגבי מוצרי תינוקות, חשוב לי לומר שזאת נקודה שחוזרת על עצמה אבל מדובר במוצרים שמבוססים על תקינה אירופאית שבעצם העברת התקנים לקבוצה 2 כן מספקת מענה.

אנואר חילף: נתייחס לזה בהתייחסויות הפרטניות, בהמשך.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ממשיכים בהקראה.

טלי ארפי: בסעיף 2ב, סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) – יימחקו.

טלי ארפי: אלה שני תיקונים שקשורים לדברים שהתייחסנו אליהם.

איתי עצמון: תגידי רק במשפט מה זה כולל.

טלי ארפי: שוב, היום יש הוראה שמתייחסת ב-2ב לתקנים שנדרשו לאישור בדיקת מעבדה לפני התחילה של הרפורמה הקודמת.

טלי ארפי: אולי גלית תתקן אותי.

איתי עצמון: אולי הרפורמה מ-2013.

טלי ארפי: כן.

טלי ארפי: ולכן כאן יש צורך למחוק.

טלי ארפי: שוב, אלה תיקוני נוסח מתחייבים בשל התיקון המוצע עליו דיברנו קודם.

איתי עצמון: סעיף קטן (ח) נמחק.

טלי ארפי: גם.

טלי ארפי: אותו הדבר.

טלי ארפי: אלה סעיפים שמתחייבים מכוח התיקון המוצע.

איתי עצמון: כי כבר קבעתם הוראות חדשות.

טלי ארפי: נכון.

משנה יבוא: "(3א) בלי לגרוע מהוראות סעיף זה, אישור עמידה בדרישות הממונה, יונפק לטובין אשר בהתאם להוראות לפי פקודה זו נדרשת לשם שחרורם מפיקוח רשות המכס הצהרה בלבד, בתוך שלושה ימי עבודה מיום הגשת ההצהרה, אלא אם כן החליט הממונה לדגום את תיק המוצר או את המוצר בהתאם להוראות סעיף 2טו(א2) או (א3)".

איתי עצמון: תסבירי בקצרה.

טלי ארפי: כן.

טלי ארפי: דיברנו על כך שיש טובין שכדי לשחרר אותם מהמכס נדרשת רק הצהרה בלבד.

טלי ארפי: ההוראה כאן מדברת על כך שההנפקה, לצורך השחרור מהמכס יש צורך בהנפקה של אישור עמידה בהוראות הממונה וכאן יש התייחסות לכך שהאישור הזה יינתן בתוך שלושה ימי עבודה מיום הגשת ההצהרה – שוב, כדי להבטיח שההליך הוא מהיר – אלא אם כן הממונה החליט לדגום את תיק המוצר או את המוצר ותכף נתייחס לאותם מקרים בהם הממונה מחליט לדגום את תיק המוצר.

איתי עצמון: מה התכלית של ההוראה שקובעת שההגשה לממונה על התקינה היא באמצעות מעבדת בדיקה?

איגור דוסקלוביץ: כי בפועל היבואן מגיש בקשה לשחרור טובין למנהל התקינה באמצעות מעבדות בדיקה.

איתי עצמון: זאת אומרת, זה בעצם המצב בשטח.

טלי ארפי: זה היום כבר בחוק.

איתי עצמון: לא.

איתי עצמון: את זה אתם מוסיפים עכשיו.

טלי ארפי: כאן אנחנו מבהירים שבמסלול שהוא מסלול הצהרה, ההנפקה תהיה בתוך שלושה ימים.

איתי עצמון: אני מתייחס לתיקון ל-2ו.

טלי ארפי: עוד לא קראנו את הסעיף.

איתי עצמון: תקריאי אותו.

מיכאל ביטון: תקריאו עד ועדת חריגים, עד סעיף 10, ואז נפתח להערות ולדיון.

טלי ארפי: בסדר.

טלי ארפי: אני אקריא.

מיכאל ביטון: עד סעיף 10, להקריא כל סעיף ולהסביר מה שלא מובן לנו.

איתי עצמון: יכול להיות שאני אעצור אותך.

טלי ארפי: אין בעיה.

מיכאל ביטון: נעצור אתכם כדי שנבין.

מיכאל ביטון: אחר כך זה ייפתח שוב לסבב ב-זום.

טלי ארפי: בסעיף 2ו -

טלי ארפי: היום סעיף 2 קובע שאם יש חובה להגיש הצהרה כדי לקבל את האישור של הממונה, הוא מגיש לממונה על התקינה את ההצהרה וכל מסמך שהממונה דורש.

טלי ארפי: הסעיף כאן מציע שהוא יגיש את ההצהרה באמצעות מעבדת בדיקה – תכף נתייחס לכל ההסבר שנוגע למעבדות בדיקה – והחידוש של הסעיף הוא בעצם האמירה המפורשת שהממונה על התקינה לא יוכל לדרוש מסמכים שלשם השגתם נדרש קשר ישיר עם היצרן.

טלי ארפי: מה התכלית?

טלי ארפי: מה שנוצר זה שהדרישה הזאת של קשר ישיר עם היצרן, היא מטילה לא רק נטל כבד אלא היא בעצם חסם משמעותי לצורך יבוא מקביל.

מיכאל ביטון: דנו בזה.

מיכאל ביטון: האנשים מבינים את זה.

מיכאל ביטון: זה מונע יבוא מקביל והיצרן מתאם עם המונופול, היבואן בארץ, ולא מאפשר אישור יצרן ולכן אין יבוא מקביל.

מיכאל ביטון: הבנו.

איתי עצמון: מה לגבי מה ששאלתי על הגשה באמצעות מעבדת בדיקה?

נעם דן: אפשר להגיד שכבר היום בפועל אישור ההצהרה הוא באמצעות מעבדת בדיקה.

נעם דן: עכשיו הוספתם את זה אבל זה מה שהיום בנהלים.

גלית יעקובוב: רק להבהיר את הדרך כי זה גם אחר כך מתחבר לנושא של האכיפה ואיך אנחנו עושים.

גלית יעקובוב: צריך להבהיר את זה כדי שזה יסתדר אחר כך עם כל החומר.

מיכאל ביטון: הדיון הזה יסתיים בשעה 13:30.

מיכאל ביטון: כל מי שרוצה לדעת, אנחנו נמשיך לעבוד ברצף עד 13:30.

קטן יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), לגבי טובין אשר חל עליהם סעיף 9(א)(5) לחוק התקנים, תוגש הצהרה בדבר התאמה לתקן הבין-לאומי שאומץ כתקן רשמי, בצירוף המסמכים המפורטים להלן:

קטן יבוא: התחייבות כי הטובין שבמשלוח זהים לטובין שאליהם מתייחסת לתעודת בדיקת המעבדה שצורפה כאמור בפסקה (1).

איתי עצמון: תסבירי בבקשה ותתייחסי כמובן למנגנון שאתם מבקשים לעגן בסעיף 9א(5) לחוק התקנים כי בעצם עוד לא דנו בו.

טלי ארפי: נכון.

טלי ארפי: היום סעיף 9 קובע שאיסור על יבוא של מצרך שחל עליו תקן רשמי, אלא אם הוא תואם את דרישות התקן הרשמי.

טלי ארפי: אנחנו מציעים פה לתקן את הסעיף כך שיבוא של מצרך שעומד בתקן בין-לאומי מאומת בתקן רשמי במלואו או בחלקו, למעט תקן שמנוי בתוספת השלישית בחוק התקנים, זו אותה תוספת שנתייחס אליה כאשר נדבר על ועדת החריגים.

טלי ארפי: זו בעצם החרגה של תקנים שיהיו מפורטים בתוספת השלישית לגביהם כבר תינתן החרגה.

טלי ארפי: אנחנו נפרט את זה בהמשך באופן יותר מדויק.

טלי ארפי: אנחנו בעצם אומרים שברגע שיש התאמה לתקן בין-לאומי, אתה יכול להגיש את ההצהרה ובלבד שיש לך את המסמכים, או תעודת בדיקה מאת מעבדה שמוסמכת על ידי גוף שחבר ב-ILAC או מכון התקנים וכמובן לצד זה התחייבות שהטובין שבמשלוח הם זהים לטובין לגביהם נעשתה הבדיקה.

טלי ארפי: אנחנו מבקשים מהיבואן שיתחייב שהוא צריך - הוא יצרף התחייבות - להשלים את הסימון לפי הדין הישראלי ואם מדובר במכשירי חשמל, שהוא יצרף התחייבות שהוא מתכוון להתאים את הטובין לרשת החשמל שנוהגת בישראל.

איתי עצמון: הסימון הנדרש לפי הדין הישראלי, אני מניח שזה גם לפי התקן הרשמי.

טלי ארפי: נכון.

טלי ארפי: (5) בסעיף 2ז, בסעיף קטן (א), ברישה, במקום "בצו פיקוח או בהנחיות הממונה על התקינה" יבוא "לפי סעיף 2א(ג) או (ד)".

איתי עצמון: זאת ממש התאמה טכנית.

טלי ארפי: בדיוק.

טלי ארפי: התאמה של הנוסח.

טלי ארפי: (6) בסעיף 2יא, אחרי "ובודקים במעבדה מוכרת" יבוא "לרבות מי שמסייע להם לצורך הפעלת סמכות או מתן שירות".

טלי ארפי: זה סעיף שמתייחס אחר כך לכל הנושא של המעבדות.

איתי עצמון: כדאי להסביר מה אומר הסעיף.

טלי ארפי: הרעיון הוא לאפשר גם לממונה להסתייע במעבדות בדיקה.

טלי ארפי: כל ההסדר של מה מעבדות הבדיקה עושות וכיצד הן מסייעות לממונה.

טלי ארפי: יש התייחסות בסעיף 2טז.

טלי ארפי: בקצרה אני אומר – וכשנגיע לסעיף אני אפרט יותר – שבעצם היא פועלת מטעם הממונה בהתאם להנחיות שלו ולפיקוח שלו.

טלי ארפי: אין לה שום סמכות שכרוכה בהפעלת שיקול דעת.

טלי ארפי: היא מאפשרת לממונה להסתייע לקבל את כל המסמכים שנוגעים לאישור עמידה בהוראות הממונה או לגבי בדיקות שנעשו במעבדות מוכרות אחרות.

איתי עצמון: אבל כאן הסעיף הזה, עניינו החלת דינים שמחילים היום לפי הפקודה, על עובדים, מנהלים, נושאי משרה ובודקים במעבדה מוכרת, לעניין תפקידם לפי הפקודה.

איתי עצמון: מחילים דינים שחלים על עובדי המדינה.

טלי ארפי: לגבי המעבדות.

טלי ארפי: כן.

איתי עצמון: כאן התיקון שלכם קובע שאותם דינים יחולו גם על מי שמסייע לאותן פונקציות במעבדה המוכרת לצורך הפעלת הסמכות ומתן השירות.

טלי ארפי: נכון.

טלי ארפי: (7) בסעיף 2יב, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) הממונה על התקינה רשאי, בהחלטה מנומקת בכתב, לפטור יבואן רשום מחובת שמירת תיק מוצר לגבי ובין שאינם מיועדים לשיווק והפצה לציבור".

טלי ארפי: היום הסעיף מטיל חובה על יבואן רשום לשמור תיק מוצר.

טלי ארפי: התיקון המוצע מאפשר לו במקרים מסוימים, הוא יצטרך לתת החלטה מנומקת בכתב, לפטור את אותו יבואן מהחובה לשמור תיק מוצר.

נעם דן: המטרה היא להקל על התעשייה.

נעם דן: אגב, אמרו שזו רפורמה שלא עוזרת לתעשייה.

נעם דן: המטרה להקל על יצרנים.

איגור דוסקלוביץ: לפעמים מדובר לא ביבוא מסחרי אלא ביבוא דוגמאות או יבוא לצורכי פיתוח, דברים שחבל להשקיע משאבים לפני הזמן.

איתי עצמון: כי זה בעצם לא מיועד לשיווק לכלל הציבור.

נעם דן: בדיוק.

טלי ארפי: (8) בסעיף 2טו - (א) בסעיף קטן (א), במקום "מוכרות" יבוא "בדיקה" ואחריו יבוא: "(א1) הממונה על התקינה יפעיל מערכת פיקוח ובקרה ממוחשבת שתתבסס על מערכת ההתראות של המכס, לבחינת הצהרות שהוגשו לצורך אישור העמידה בדרישות הממונה בדרך של בדיקה מדגמית של הטובין או של תיק המוצר, כמפורט בסעיפים קטנים (א2) ו-(א3), לפי שיקול דעתו.

טלי ארפי: (א2) החליט הממונה על התקינה לדגום את תיק המוצר, יחולו כל אלה:

טלי ארפי: הממונה על התקינה ימסור ליבואן באופן מיידי דרישה להצגת תיק המוצר.

טלי ארפי: מיד עם הצגת תיק המוצר ובמקביל לבדיקת תוכנו, יופק אישור העמידה בדרישות הממונה.

טלי ארפי: (א3) החליט הממונה על התקינה לדגום את הטובין, יחולו כל אלה:

טלי ארפי: הממונה על התקינה ימסור ליבואן באופן מיידי דרישה לביצוע דגימה של הטובין ולקבלת התחייבות היבואן לאפשר את ביצוע הדגימה במכס או במחסני היבואן, לפי בחירת היבואן.

טלי ארפי: דיברנו על כך שאנחנו עוברים לאכיפה בשווקים ולכן אנחנו צריכים ללוות את כל השינוי הזה במערך פיקוח מתאים.

טלי ארפי: מערך הפיקוח יתבסס על מערכת ההתרעות של המכס.

טלי ארפי: זאת מערכת התרעות שבעצם פועלת לפי מה שנראה סמ"חים, סימנים מחשידים.

טלי ארפי: יש להם סימנים שהם מפעילים אותם ולצורך העניין אם הם מוצאים שהסימנים האלה מתקיימים, עושים בדיקות של הטובין.

טלי ארפי: הסעיף קובע הוראות מה קורה כאשר הממונה על התקינה מחליט לדגום את תיק המוצר.

טלי ארפי: כשהוא לא מחליט לדגום את תיק המוצר, הוא נותן אישור עמידה וניתן לשחרר את הטובין.

טלי ארפי: כאשר הוא מחליט לדגום את תיק המוצר, אישור העמידה מעוכב עד למצב שבו היבואן צריך להציג את תיק המוצר - דיברנו על כך קודם ואמרנו שתיק המוצר מכיל את כל הפרטים והמסמכים שקשורים למוצר – או שיש מקרים בהם הממונה אומר שהוא לא מסתפק בהצגה של תיק מוצר אלא אני רוצה לראות אישור של בדיקת מעבדה.

גלית יעקובוב: לדגום את המוצר עצמו.

טלי ארפי: כן.

טלי ארפי: לדגום את המוצר עצמו.

גלית יעקובוב: הממונה על התקינה הוא זה שלוקח א המוצר לדגימה.

גלית יעקובוב: הוא לא דורש להציג אישור מעבדה אלא הוא לוקח בעצמו לבדיקת מעבדה.

טלי ארפי: הממונה מוסר ליבואן באופן מיידי את הדרישה הזאת להצגת תיק המוצר, כשעל היבואן להציג את התיק בתוך 72 שעות.

טלי ארפי: סעיף (4) מדבר על כך שברגע שמוצג תיק המוצר ובמקביל לכך שהתיק נבדק, מונפק אישור.

טלי ארפי: אם המועד הזה, אותם 72 שעות, חלף והיבואן לא הציג תיק מוצר, אז יהיה צורך לעשות בדיקה של אותו מוצר כתנאי לשחרור הטובין.

גלית יעקובוב: אז אותו יבואן יצטרך לאשר את המוצר כמו שמאשרים מוצרים בקבוצה 1.

גלית יעקובוב: הוא בעצמו יצטרך להביא את בדיקת המשלוח כאילו המוצר היה בקבוצה 1.

טלי ארפי: בעצם זאת סנקציה על היבואן.

טלי ארפי: אתה לא בחרת לפעול על פי לוחות הזמנים שנקבעו לך, אז מבחינתנו המסלול שלך הוא המסלול המחמיר ביותר.

נעם דן: כל זה הוא חלק מהגברת האכיפה שנפרט גם בהמשך.

איתי עצמון: יש לי שתי שאלות.

איתי עצמון: שאלה ראשונה לגבי המערכת הממוחשבת.

איתי עצמון: איפה עומדת ההיערכות להפעלת מערכת כזאת?

איגור דוסקלוביץ: אנחנו נמצאים בדיונים ובעבודה שוטפת מול צוות המכס שמפתח את מערכת הערכת הסיכונים ובשלב מתקדם יותר אנחנו גם נחבר את מערכת פיקוח ואכיפה שלנו ביבוא לאותה מערכת המכס שתיתן לנו התרעות און ליין.

איגור דוסקלוביץ: כרגע אנחנו עובדים על זה.

איתי עצמון: שאלה נוספת.

איתי עצמון: הסעיף שאותו אתם מציעים לתקן, היום מקנה סמכויות פיקוח לממונה על התקינה ולמפקחים שהם עובדי משרד הכלכלה והתעשייה.

איתי עצמון: כאן קבעתם שהממונה הוא זה שמפעיל את המערכת והוא זה שמקבל את ההחלטה אם לדגום את תיק המוצר על בסיס המערכת.

איתי עצמון: האם בכוונת מכוון זה רק שיקול דעת של הממונה והוא לא יכול להפעיל מפקחים שיעשו את זה?

איגור דוסקלוביץ: לא.

איגור דוסקלוביץ: לדעתי ולמיטב הבנתי בפועל זה גם הצו היום.

איגור דוסקלוביץ: בפועל מי שמפעיל את המערכת זה לא הממונה על התקינה עצמו אלא העובדים שלו, אלא שהממונה על התקינה מחויב מכוח זה שזאת מערכת שמוגדרת בחוק וזה מאגר רשום של משרד המשפטים, הוא מחויב לפקח על פעילות עובדיו.

איתי עצמון: בוודאי.

איתי עצמון: אני רק שואל מבחינת הפעלה.

נעם דן: אתה שואל לגבי אאוט סורסינס?

איתי עצמון: לא אאוט סורסינג.

איגור דוסקלוביץ: לא.

איגור דוסקלוביץ: הוא מדבר על דגימה.

איתי עצמון: אני שואל האם בכוונת מכוון לא נתתם את הסמכויות – אני לא מדבר על הפעלת המערכת אלא למשל על ההחלטה לדגום את תיק המוצר וכולי – גם למפקחים שהם עובדי משרד הכלכלה והתעשייה.

גלית יעקובוב: ההחלטה לדגום היא למעשה ההחלטה של הממונה, בעצם אישור אותה מערכת אורות אדומים, הוא מאשר את המתווה, מתי בודקים ומה בודקים.

גלית יעקובוב: מה יוצא בדגימה.

גלית יעקובוב: אם יהיה מצב שיש תיק ספציפי או משהו ספציפי שהוא יכול להוסיף, אבל זאת לא פעולת פיקוח שנותנים אותה למפקחים.

איגור דוסקלוביץ: זה לא מה שהוא שואל.

איגור דוסקלוביץ: הוא שואל אם זה הממונה בעצמו או המפקחים מטעמו.

איגור דוסקלוביץ: בפועל אלה המפקחים.

איתי עצמון: כשקוראים את הסעיף ביחד, רואים שיש סמכויות פיקוח לממונה ולמפקחים שהם עובדי משרד הכלכלה ולאחר מכן הסמכות היא של הממונה, להפעיל את המערכת ולהחליט.

גלית יעקובוב: גם היום כשמתייחסים בפקודה למערכת, כשמתייחסים למערכת, מתייחסים אליה כאל מערכת, היא המערכת של הממונה והאישור שמופק מהמערכת הוא אישור של הממונה ולא של איזשהו מפקח אחר.

גלית יעקובוב: זה יהיה אותו הדבר היום.

גלית יעקובוב: זה יהיה במערכת של הממונה כאשר האישור שיופק הוא אישור של הממונה.

איתי עצמון: שאלתי רק כדי להבין אם זה מכוון.

טלי ארפי: (9) אחרי סעיף 2טז יבוא: "2טז1.

טלי ארפי: הסתייעות הממונה במעבדות הבדיקה, סמכויותיהן וחובותיהן

איתי עצמון: ההגדרה "בסעיף זה – המעבדה" מיותרת.

איתי עצמון: הסמכות של הממונה להאציל את ביצוע הבדיקה על מעבדה אחרת, הוספתם אותה בסעיף קטן (א1).

איתי עצמון: ההגדרה מעבדה צריכה להתייחס לשני סוגי המעבדות.

איתי עצמון: צריך למחוק.

טלי ארפי: כן.

טלי ארפי: נכון.

טלי ארפי: (א1/) על אף האמור בסעיף קטן (א), הממונה על התקינה רשאי להורות על ביצוע בדיקה באמצעות מעבדת בדיקה שאיננה המעבדה שבאמצעותה הגיש היבואן את הבקשה לאישור עמידה בהוראות הממונה בהתקיים נסיבות מיוחדות ובהחלטה מנומקת בכתב.

איתי עצמון: גם כאן תיקון טכני.

איתי עצמון: זה צריך להיות הסתייעות כאמור בסעיף קטן (א) או (א1).

טלי ארפי: נכון.

טלי ארפי: לגבי בדיקה מדגמית של תיק מוצר -

טלי ארפי: (א1) הראתה תוצאת הבדיקה כי תיק המוצר מכיל את כל הפרטים והמסמכים המנויים בתוספת שנדרש לשמור לפי סעיף 2(יב)(א)(1), תודיע על כך המעבדה לממונה על התקינה וליבואן.

טלי ארפי: לא השלים היבואן את הפרטים והמסמכים שנדרש להשלים לפי פסקת משנה (ב) בתוך המועדים שנקבעו לכך, תוציא המעבדה ליבואן הודעת דרישה להפסקה מיידית של מכירת הטובין ותודיע על כך לממונה על התקינה.

טלי ארפי: לאחר השלמת תיק המוצר כנדרש והצגת אישור המעבדה המאושרת, תודיע המעבדה על כך ליבואן ולממונה על התקינה, והודעת הפסקת המכירה תתבטל עם מסירת הודעה זו .

טלי ארפי: המעבדה תבדוק את עמידת הטובין בדרישות התקן הרשמי או התקן הבין-לאומי, לפי העניין, שבו הם נדרשים לעמוד.

טלי ארפי: הראתה תוצאת הבדיקה כי הטובין אינם עומדים בדרישות התקן כנדרש, תודיע על כך המעבדה לממונה על התקינה ותוציא ליבואן הודעת דרישה ובה ייכללו כל אלה:

לפי בחירתו: סילוק הליקויים וקבלת אישור המעבדה על כך.

לפי בחירתו: נוכחה המעבדה, בהתאם להערכתה המקצועית, כי קיימת סטייה של הטובין מהתקן הרשמי או מהתקן הבין-לאומי, לפי העניין, שבו הם נדרשים לעמוד, ובהתאם להנחיות הממונה על התקינה הטובין מהווים סכנה לציבור, תודיע על כך לממונה על התקינה בלא דיחוי, כדי שישקול להפעיל את סמכויותיו לפי סעיפים 10א או 10ב לחוק התקנים.

לפי בחירתו: לשם ביצוע הוראות סעיף זה, יפעילו מעבדות הבדיקה את הסמכויות המוקנות להן לפי סעיפים 2ה ו-2ז.

לפי בחירתו: 2אז2 השגה

לפי בחירתו: הגשת השגה לפי סעיף קטן (א) כשלעצמה אינה מאפשרת ליבואן להמשיך ולמכור את הטובין בניגוד להודעת הדרישה.

לפי בחירתו: 2טז3 פיקוח הממונה על מעבדות הבדיקה

לפי בחירתו: הממונה על התקינה יפרסם הוראות למעבדות הבדיקה לשם פיקוח ובקרה על פעילותן לפי סעיפים 2

לפי בחירתו: טז1 באתר האינטרנט של הממונה על התקינה וכרשאי הממונה על התקינה לקבוע דרכים נוספות לפרסום הוראות כאמור.

איתי עצמון: יש אתר אינטרנט של הממונה על התקינה?

גלית יעקובוב: כן.

איתי עצמון: זה אתר אינטרנט של משרד הכלכלה.

גלית יעקובוב: של המשרד.

איגור דוסקלוביץ: בתוך המשרד.

גלית יעקובוב: אבל יש אתר של הממונה.

איתי עצמון: אני חושב שזה פחות מקובל לכתוב כך.

איתי עצמון: נבדוק את זה.

טלי ארפי: אולי אפשר לכתוב שההוראות של הממונה כפני שפורסמו באתר של משרד הכלכלה.

איתי עצמון: כן.

טלי ארפי: 2

טלי ארפי: טו4 מניעת ניגוד עניינים בעבודת מעבדת בדיקה בעל מעבדת בדיקה ומי שמסייע לה לצורך הפעלת סמכות או מתן שירות כאמור בסעיף 2יא, לא יבצעו בדיקות מדגמיות כאמור בסעיף 2

טלי ארפי: טז1א הטיפול בהן עלול לגרום להם להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים, ואם נודע למי מהם על חשש לניגוד עניינים כאמור, יפסיק לטפל בבדיקה ויודיע על כך לממונה על התקינה.

טלי ארפי: לעניין זה יחולו הוראות סעיף 2(א2)(3) ו-12(א2)(4) לחוק התקנים בשינויים המחויבים.

איתי עצמון: אני מבקש שתסבירי את כל הסעיפים ומה הסיבה להסתייעות במעבדות הבדיקה.

איתי עצמון: נקודה חשובה נוספת היא איך בעצם תבטיחו שאכן המעבדות לא מפעילות סמכויות שכרוכות בהפעלת שיקול דעת.

גלית יעקובוב: אני אתייחס.

גלית יעקובוב: כל המערך בנוי בצורה שלמעשה אנחנו מסתייעים במעבדות.

גלית יעקובוב: זה אומר המעבדות המוכרות החדשות שנפתחו ברפורמה הקודמת ומכון התקנים.

איתי עצמון: כמה כאלה יש?

גלית יעקובוב: שלוש ומכון התקנים.

איגור דוסקלוביץ: מלבד מכון התקנים, שלוש.

גלית יעקובוב: גם היום, במנגנון הקיים היום, כאשר מוגשת הצהרה או בקשה לבדיקה בכל אחד מהמסלולים, היא מוגשת באמצעות מעבדות הבדיקה.

גלית יעקובוב: זה ימשיך להתנהל כך.

גלית יעקובוב: בקשות יוגשו דרך מעבדות הבדיקה אבל אז הכניסה תהיה כניסה שוטפת למעט המקרים שעלו בדגימה.

גלית יעקובוב: המקרים שעלו בדגימה, כפי שפירטה טלי בהקראה, יהיה או בדיקה כקבוצה או בדיקת המוצר עצמו והבדיקה תיעשה באמצעות אותן מעבדות.

גלית יעקובוב: אנחנו רוצים לוודא שכאשר הן עושות את זה - לכן גם החלנו עליהן דינים של עובדי מדינה – כפי שנקרא בנאמנות הנדרשת ותוך אי הפעלת משוא פנים וכולי.

גלית יעקובוב: גם ביקשנו לוודא שאין שם שום עניינים של ניגוד עניינים.

גלית יעקובוב: הרי לפעמים יכול להיות שמעבדת בדיקה, יש לה איזושהי סוגיה של ניגוד עניינים.

גלית יעקובוב: מעבדת הבדיקה היא מעבדה שאחד מתנאי הסף שלה הוא שהיא תהיה מעבדה מאושרת מכוח חוק התקנים.

גלית יעקובוב: כדי להיות מעבדה מאושרת מכוח חוק התקנים, היא צריכה לעמוד כמובן בתנאי כשירות, הסמכה וכולי אבל גם לעמוד בתנאים של היעדר ניגוד עניינים קבוע ודברים שאסור לה לעשות או מותר לה לעשות.

גלית יעקובוב: אנחנו מניחים שבבסיס היא כבר קיבלה את האישור שלה כמעבדה מאושרת וגם כמוכרת, כמי שאין לה ניגוד עניינים אבל רצינו להביא את זה לידי ביטוי מדויק יותר וגם לומר שאם התעוררו מצבים אד-הוקים של ספק של ניגוד עניינים, שיודיעו על כך כדי שנבדוק את זה ובמצבים האלה יכול להיות שהממונה על התקינה יקבל החלטה להעביר את זה לבדיקה של מעבדת בדיקה אחרת.

גלית יעקובוב: לא אותה מעבדה אלא אחת מתוך האחרות.

גלית יעקובוב: לכן כל הדברים האלה, ביקשנו להסדיר אותם כאן.

טלי ארפי: אולי להוסיף שהפיקוח שלכם על המעבדות הוא פיקוח הדוק ויכול להיות מצב שבו אם התרשמתם שהמעבדות פעלו שלא כדין או עשו איזושהי פעולה, הונאה או משהו כזה, יש לכם סמכות לשלול את ההכרה בהן כמעבדת בדיקה.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: את צודקת.

גלית יעקובוב: במקביל למה שכתוב כאן, יש את הסמכות המינהלית של הממונה למעשה ליטול את האישור או את ההכרה שלו במעבדה מוכרת אם זה באמת משהו שהוא יותר מדברים ספציפיים של ניגודי עניינים שאפשר לפתור אותם בהעברה למעבדה אחרת, יכול להיות שמעבדה תקבל הודעה שהיא כבר לא מוסמכת יותר לפעול, לא כמעבדה כמאושרת או לא כמעבדה מוכרת ואז באמת כל הבדיקות יצטרכו לבור למעבדות אחרות.

גלית יעקובוב: זה המישור היותר משמעותי.

איתי עצמון: אני רוצה להפנות את תשומת הלב להוראה שמופיעה בעמוד 8 בנוסח, סעיף קטן (ה), שקובעת שאם החליט הממונה על התקינה להפעיל את סמכויותיו לפי סעיפים (10א) או (10ב) לחוק התקנים, שם מדובר על הודעה בדבר מסוכנות מצרך, הודעה על הפסקת פעולות עוסק והשמדה, זאת אומרת, סמכויות שמוקנות לי חוק התקנים - סמכויות אכיפה - לממונה על התקינה, את ההודעות הוא יהיה רשאי לשלוח ליבואנים באמצעות מעבדה.

איתי עצמון: אני שואל למה צריך להשתמש במעבדה כדי לשלוח הודעות כאלה שעניינן הפעלת סמכויות שיכולות להיות די משמעותיות וכבדות משקל עבור העוסקים.

איתי עצמון: מדוע לא לשלוח את ההודעות האלה כפי שמתחייב מחוק התקנים, פשוט הודעה של הממונה על התקינה?

גלית יעקובוב: ההודעות של הממונה על התקינה, גם האישורים שמופקים היום מהמערכת, זה אישור של הממונה על התקינה.

איתי עצמון: אבל זה אישור.

איתי עצמון: זה דבר אחר.

איתי עצמון: כאן זאת ממש הודעה בדבר הפעלת סמכות אכיפה.

איתי עצמון: פיקוח ואכיפה.

גלית יעקובוב: אני אומרת שהדרך של הממונה על התקינה לעשות את כל מה שמוטל עליו בחוק הזה ולא באמצעות גיוס של עשרות עובדי מדינה שיצטרכו לטפל בדברים האלה, זה להשתמש במנגנונים הקיימים שמאפשרים לו.

גלית יעקובוב: הוא יקבל את ההחלטה המהותית.

גלית יעקובוב: ההחלטה המהותית בסופו של דבר היא החלטה שהוא מקבל אותה, רק שהשילוח של זה החוצה וההכנסה של זה למערכת, כי הכול נמצא בתוך המערכת, נעשה באמצעות אותן מעבדות שאמונות עלינו לכל אורך התהליך.

איתי עצמון: אבל כאן בהקשר הזה, תתייחסי ספציפית איך נעשות היום העברות של הודעות בדבר מסוכנות מצרך, הודעה על הפסקת פעולות עוסק והשמדה.

איתי עצמון: איך בעצם נמסרת ההודעה הזאת מאת הממונה לעוסקים.

גלית יעקובוב: אני אלך צעד אחד אחורה.

גלית יעקובוב: לגבי המנגנון שאנחנו מציעים כאן.

גלית יעקובוב: אנחנו מציעים כאן מנגנון שלם שמדבר על כך שאם המעבדה בודקת את תיק המוצר או את המוצר, בהתאם לפרמטרים מקצועיים שעובדים על פיהם כמעבדות, היא זאת שמוציאה למעשה את ההודעה שתיק המוצר לא עומד בתקן או שהמוצר עצמו לא עומד בתקן והיא זאת שמוציאה באופן אוטומטי בלי הפעלת שיקול דעת את ההודעה שאומרת שצריך להפסיק את המכירה של הדבר הזה והכול יוצא דרך המעבדה.

גלית יעקובוב: בסעיף הספציפי אליו אתה מפנה, זה מקום שבו היא חוששת שיש איזשהו חשש רציני לשלום הציבור מעבר לעצירת המכירה אלא שנדרש ממש לאסוף את זה מהציבור.

גלית יעקובוב: גם מי שכבר קנה, צריך להחזיר את זה לנקודות המכירה כי יש כאן סכנה.

מיכאל ביטון: ריקול.

גלית יעקובוב: בדיוק.

גלית יעקובוב: ריקול.

גלית יעקובוב: במקרים האלה היא לא מוסמכת לקבל כל החלטה.

גלית יעקובוב: היא מעבירה את זה לממונה והממונה הוא זה שצריך לקבל את ההחלטה המהותית.

גלית יעקובוב: הוא מקבל את ההחלטה, הוא גם מפרסם את ההחלטה, אבל כל הפרוצדורה הטכנית הנדרשת של להוציא את ההודעה, לבדוק שקיבלו, להכניס למערכת את הקידוד של זה וכולי, זה יכול להתבצע באמצעות אותה מעבדה.

איתי עצמון: אני קצת חושש ממתן סמכות לגוף פרטי למסור הודעה בכתב לעוסק, להפסיק לייצר מצרך או להפסיק את מכירתו או את הצגתו לצורך מכירתו, שזו באמת סמכות משמעותית ולפני כן כמובן צריך לתת הזדמנות לעוסק לטעון טענות.

מיכאל ביטון: אפשר לרבע את המעגל.

מיכאל ביטון: ההודעה עצמה היא של הממונה.

מיכאל ביטון: שאר הבירוקרטיה של איך אוספים ואיך בודקים שכולם קיבלו את ההודעה, זה את יכולה להשתמש במעבדה או בכל גורם אחר.

מיכאל ביטון: אבל ההודעה הסמכותית צריכה להיות של הממונה.

גלית יעקובוב: זה מה שניסינו לומר בסעיף הזה.

מיכאל ביטון: אבל ההודעה היא שלו.

מיכאל ביטון: כאן היה משתמע שהם יכולים להודיע.

איגור דוסקלוביץ: באמצעות.

מיכאל ביטון: לא.

איגור דוסקלוביץ: באמצעות מעבדה.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אנחנו מדייקים.

מיכאל ביטון: ההודעה הזאת על ריקול או על מסוכנות מוצר תהיה של הממונה על התקינה ורק במסמך שלו, מסמך ממשלתי רשמי.

מיכאל ביטון: שאר הפרוצדורות לאסוף, לבדוק, לראות שקיבלו, לראות שזה נאכף - ישתמשו בגופים וכולי.

איתי עצמון: אבל איך זה ייושם בפועל?

איתי עצמון: תוכלו להסביר לנו איך ייעשה התהליך הזה לרבות מתן זכות טיעון לעוסק וכל ההליכים המתחייבים מהפעלת הסמכויות האלה.

גלית יעקובוב: אני רק רוצה להבחין שוב בין שני מצבים וחשוב מאוד שתהיה כאן הבחנה כי כל מנגנון שאנחנו מדברים עליו מתבסס על זה שהפסקת המכירה זה משהו שמתבצע באופן מלא באמצעות המעבדה.

גלית יעקובוב: הפסקת מכירה ולא איסוף.

גלית יעקובוב: לא ריקול, לא איסוף ממי שקנה אלא רק הפסקת המכירה, זה משהו אוטומטי ללא שיקול דעת שמתבצע על ידי אותן מעבדות.

גלית יעקובוב: הן עושות בדיקה של הטובין, כמו שמעבדות עושות היום, ואם הן מוצאות שהטובין האלה לא עומדים בתקן – הן מיד מוציאות אוטומטית את הנוסח שכבר יאושר על ידי הממונה על התקינה במערכת אבל יפיקו אותו וישגרו אותו לאותו עוסק.

גלית יעקובוב: האפשרות שיש לאותו עוסק לעשות היא להגיש השגה.

גלית יעקובוב: זה הסעיף שמטפל בהשגה.

גלית יעקובוב: אם העוסק אומר שהמעבדה טעתה, הם יגישו השגה לממונה והממונה יבחן.

מיכאל ביטון: את מכירה את זה שנותנים למישהו איזו חבילת אישורים מראש והוא משתמש בהם כפי רצונו?

גלית יעקובוב: אין דבר כזה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים דבר כזה.

גלית יעקובוב: אין דבר כזה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים שההודעה על הפסקת מכירה תבוא מהממונה.

מיכאל ביטון: הבקרה על היישום, הווידוא שהכול מתרחש כמו שזה, תיעזרו במעבדות אבל לא שמעבדה יש לה בכיס אישורים והיא מוציאה לפי החלטתה.

גלית יעקובוב: האישורים לא בכיס.

גלית יעקובוב: גם היום יש מערכת מסודרת של הממונה.

גלית יעקובוב: גם היום אם יבואן מגיש בקשה לשחרור טובין מהמכס, הוא מגיש את הבקשה שלו למעבדה, המעבדה היא זו שבודקת היום את ההצהרה שלו או עושה את בדיקת הדגם או עושה את אישור המשלוח.

גלית יעקובוב: בכל אחד מהמקרים היא, בהתאם לבדיקה המקצועית שלה, מפיקה מהמערכת מסמך שנקרא אישור הממונה על עמידה בטובין וכך זה נכנס.

איתי עצמון: אבל זה אם הכול תקין.

גלית יעקובוב: זאת אומרת שכבר היום אני סומכת על המעבדה הזאת ולכן היא מעבדה מוכרת ולכן יש לה דרישות נוספות.

מיכאל ביטון: אבל המסמך מגיע מהממונה.

גלית יעקובוב: הכותרת של המסמך.

מיכאל ביטון: המעבדה עשתה את העבודה השחורה, אמרה לו שאפשר להוציא אישור, האישור יוצא ממנו.

גלית יעקובוב: מהמערכת שלו.

גלית יעקובוב: האישור יוצא מהמערכת.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: מערכת זה משפט מדאיג.

מיכאל ביטון: אין יישות משפטית שנקראת מערכת.

גלית יעקובוב: זה הממונה על התקינה.

מיכאל ביטון: הממונה אישר להוציא את האישור הזה.

מיכאל ביטון: זה לא אוטומציה.

גלית יעקובוב: הממונה אישר לאותה מעבדה להוציא את האישור הזה מעצם העובדה שהוא נתן לאותה מעבדה הכרה ונתן לה סט כללים ווידא שהיא עומדת בהם.

גלית יעקובוב: תכף נגיע לזה, לסעיפים בהם הוא מפקח.

מיכאל ביטון: את לא רוצה להכביד על הממונה במשימות יתר שהוא לא יעמוד בהן וכולי.

מיכאל ביטון: אנחנו מבינים.

גלית יעקובוב: זה כל מערך האכיפה.

מיכאל ביטון: אנחנו מבינים אבל אנחנו לא רוצים הפרטה של הודעה, סמכות בלעדית של מעבדה להגיד למישהו עצור מכירה או ריקול.

מיכאל ביטון: כשם שהמעבדה מאשרת את תקינות המוצר והממונה, בעקבות זה, נותן את אישור היבוא, אם יש עצירה של יבוא או מכירה או ריקול - תצא הודעה של הממונה לא אוטומטית על ידי המעבדה.

טלי ארפי: בסוף ההחלטה היא החלטה של הממונה.

טלי ארפי: אפשר אולי להציע שבהודעה שיוצאת ממעבדת הבדיקה יהיה כתוב באופן מפורש – תגידו לי אם זה נראה לכם – שעל דעת הממונה הריני להודיעך כי כך וכך.

מיכאל ביטון: כן, אבל על דעת הממונה.

מיכאל ביטון: אותו ממונה ידע באותו רגע שעל דעתו יצא מכתב?

גלית יעקובוב: לא.

מיכאל ביטון: אז זה לא טוב.

גלית יעקובוב: זה על סמך הוראות הממונה.

גלית יעקובוב: מה שהחוק כאן קובע זה שיש הוראות מאוד טכניות של הממונה שאומרות אתם ממשיכים לבדוק.

מיכאל ביטון: חברים, אתם צריכים להבין שיש כאן איזה דיון עקרוני, סמוי, שאומר שאנחנו לא מעבירים לחברות פרטיות סמכויות אכיפה של ריבון ממשלתי.

מיכאל ביטון: לא מעבירים, גם בשורת ההכרה וגם בשורת הסנקציות.

מיכאל ביטון: בשורת ההכרה, הוא יקבל אישור לייבא על סמך מה שהוועדה בדקה, הממונה צריך להוציא את לו את האישור והוא יודע שיצא אישור.

מיכאל ביטון: לא הזינו מסמך ויצא אישור אוטומטית כי אז אין משמעות לזה שהוא ממונה, אם המסמך יוצא אוטומטית.

גלית יעקובוב: הדרך של הממונה גם היום היא לבדוק את הדברים האלה וזה באמצעות פיקוח שהוא עושה על כל המערכת ועל המעבדות.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא רוצים את זה, ואנחנו לא רוצים להוסיף לו עבודה, אבל אנחנו רוצים שבמקרה של לחיצת הכפתור, הזינו לו אלף מסמכים במחשב, העובדים שלו אמרו לו שבדקו וזה בסדר – הוא לוחץ אישור.

מיכאל ביטון: אבל הוא גם לוחץ ריקול והוא גם לוחץ עצירת מכירה.

מיכאל ביטון: הוא לוחץ ולא מעבדה בשרירות לבה או בסמכויותיה.

מיכאל ביטון: לא.

גלית יעקובוב: לגבי ה-ריקול אין לנו מחלוקת.

גלית יעקובוב: לגבי שאר הדברים, אני חושבת שאנחנו צריכים לעשות על זה דיון קצת יותר ארוך כי זה באמת משנה את כל התפיסה שעל בסיסה בנויה כל ההצעה הזאת.

מיכאל ביטון: יש לנו מספיק מקרים במדינה שמישהו מבקש רישיון או איזשהו היתר, הכול דיגיטלי הכול אוטומטי וגם אם לא הגבת מהר - יש סנקציות על מי שלא השיב מהר.

מיכאל ביטון: אבל בסוף מהנדסת מועצה הזינו את כל החומרים, המפקחים בדקו בשבילה את הכול ואומרים לה שהכול תקין, היא מסתכלת – לוחצת על המחשב.

מיכאל ביטון: זה לא הרבה זמן.

מיכאל ביטון: זה לא דבר שהממונה לא יכול לעמוד בו, לאשר או לעצור מכירה או לעשות ריקול.

מיכאל ביטון: זאת תהיה לחיצת הכפתור שלו.

גלית יעקובוב: לחיצה ללא בדיקה?

מיכאל ביטון: אנשיו יבדקו.

מיכאל ביטון: הוא סומך עליהם.

גלית יעקובוב: זה אומר שהוא צריך יותר אנשיו.

גלית יעקובוב: אנחנו נצטרך לעשות על זה דיון קצת יותר ארוך.

מיכאל ביטון: אם אין אנשיו, אז על מי נסמוך?

מיכאל ביטון: אם אין בדיקה, אז את מדאיגה אותנו יותר.

מיכאל ביטון: את אומרת שהדברים נבדקו, את אומרת שיש בקרה על המעבדות.

גלית יעקובוב: יש את הוראות הממונה שקובעות מי המעבדות, איך הן בודקות ויש הנחיות מקצועיות למעבדות ומי שמסמיך אותן.

גלית יעקובוב: אלה הנחיות מקצועיות איך בודקים טובין ואיך בודקים תיק מוצר.

גלית יעקובוב: על זה אנחנו בנויים גם היום, דרך אגב.

גלית יעקובוב: אז אומרים למעבדות תבדקו.

גלית יעקובוב: הדרך שלנו לבדוק שמה שהן בודקות זה באמת אמיתי, זה באמצעות פיקוח ובקרה על המעבדות.

מיכאל ביטון: בשיטה הזאת העברתם את סמכויות האכיפה למעבדות כי הן אוטומטיות.

מיכאל ביטון: אין שום גורם ממשלתי שהוא מאשר או לא מאשר.

הראל שליסל: תמיד יש סמכות לכל אחד לבוא ולערער.

מיכאל ביטון: לא, אבל האוטומציה הזאת היא מדאיגה אותנו.

איתי עצמון: אני רוצה לשאול שאלה ונראה אם תוכלו להתייחס.

איתי עצמון: הסמכויות שאתם מדברים עליהן, הודעה בדבר מסוכנות מצרך, הודעה על הפסקת פעולות עוסק והשמדה, כמה הודעות כאלה יוצאות למשל בשנה?

איתי עצמון: הרי זה לא הכלל.

איתי עצמון: אלה מקרים חריגים.

גלית יעקובוב: אבל אנחנו הולכים להסדרה.

גלית יעקובוב: אנחנו משנים את כל התפיסה.

מיכאל ביטון: בסדר, אז זה יגדל באלף אחוזים.

מיכאל ביטון: אם היו השנה 10, יהיו 100 בשנה.

מיכאל ביטון: מה הסיפור?

איגור דוסקלוביץ: אלה עשרות בשנה.

מיכאל ביטון: עשרות היום?

מיכאל ביטון: אם היבוא הזה יצליח, היבוא יגדל ב-400 אחוזים, אז יהיו 400 אחוזים פעילות.

איגור דוסקלוביץ: 500.

איתי עצמון: הבעיה היא המשלוח של ההודעות?

איתי עצמון: זאת הבעיה?

גלית יעקובוב: אין משמעות לומר לממונה על התקינה או למי מאנשיו שלא משנה מה המעבדה כותבת לך, אם היא רשמה כן – תלחץ על כן, ואם היא רשמה לא – תלחץ על לא.

מיכאל ביטון: לא, זה לא מה שאמרנו.

איתי עצמון: יש בזה מסוכנות.

מיכאל ביטון: את אומרת שגם ההיפך יותר מדאיג.

מיכאל ביטון: את אומרת שהוא בכלל לא ידע מה הוועדה בדקה והוא בכלל לא ידע שנעשה הליך תקין ויש להם סמכות לעשות את זה בעצמם.

גלית יעקובוב: אבל הממונה על התקינה נמצא בהרבה מאוד צמתים לפני כן.

גלית יעקובוב: זאת אומרת, הוא גם כתב את הוראות הממונה על התקינה שהן הוראות מאוד מאוד מפורטות.

מיכאל ביטון: אבל זה שגר ושכח.

גלית יעקובוב: ממש לא.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים בזמן אמת.

גלית יעקובוב: כל שנה או שנתיים הוא מסמיך את אותה מעבדה.

מיכאל ביטון: את לא יורדת לסוף דעתנו.

מיכאל ביטון: אתם – ואולי אפילו אנחנו לא ידענו את זה - הסמכתם את המעבדות להיות המחליט האחרון כי אין תחנה שבה המעבדה מקבלת את האישור הזה מהממונה.

מיכאל ביטון: זה אוטומטי.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים אוטומטיות, לא באישורים ולא בסנקציות.

מיכאל ביטון: כשיש ממונה על משהו, הוא חותם על כל מקרה.

מיכאל ביטון: הוא לא אומר שהוא הנחה את המעבדות איך לעבוד, תהיו אתי בקשר עוד שנה.

מיכאל ביטון: אין דבר כזה.

מיכאל ביטון: זה לא ממונה.

מיכאל ביטון: אין דבר כזה.

מיכאל ביטון: לא ראיתי חיה כזאת.

איגור דוסקלוביץ: הדברים האלה הובהרו באופן מדויק בהוראות הממונה על התקינה, באיזה מקרים מעבדה יכולה להורות ובאיזה מקרים היא לא יכולה להורות.

איגור דוסקלוביץ: תהיה הוראה ברורה בתוך ההוראות מה מותר ומה אסור למעבדה.

איגור דוסקלוביץ: זה לא צ'ק פתוח.

איגור דוסקלוביץ: מעבר לזה, יש גם מקרים נוספים שלמעבדות הבדיקה - כבר היום בהרבה מעבדות בשוק - ניתנות אפשרויות כאלה או אפילו בודקים מוסמכים למעבדות כמו נניח הפעלת מעליות או הפעלת מתקני משחקים ברמות שונות, בהם למעשה יש הוראה להפסקת הפעילות.

איתי עצמון: איך שולחים את ההודעות?

איגור דוסקלוביץ: ההודעות יוצאות דרך מערכת.

איתי עצמון: אם כך, מה הבעיה שהממונה על התקינה או אחד ממפקחיו יעשה את זה?

איגור דוסקלוביץ: כי זאת כמות עצומה.

מיכאל ביטון: לעשות ריקול, לעצור מכירה, לתת אישור למישהו ליבוא – לא תהיה אוטומטיות.

מיכאל ביטון: הממונה אחראי לכך והוא חתם על זה.

מיכאל ביטון: יש 100 היתרי יבוא, הוא חתם על כל ה-100.

מיכאל ביטון: יש 50 עצירת מכירה, יהיו 50 חתימות.

גלית יעקובוב: המשמעות היום היא שזה יצא מתוך המערכת של הממונה, זה אישור התמונה.

מיכאל ביטון: אל תגני על שיטה ישנה כי זה מה שאת רגילה.

גלית יעקובוב: דרך אגב, היא לא ישנה כל כך.

גלית יעקובוב: היא נכנסה ברפורמה הקודמת.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו אומרים לך שאנחנו רוצים לתת את הסמכויות אבל אנחנו יודעים שיש מישהו אחד שהוא חתם ואם הוא צריך קצת לבדוק את העבודה השחורה שמישהו אחר עשה, הוא יסתכל על הטפסים.

מיכאל ביטון: אבל לא תהיה אוטומטיות.

מיכאל ביטון: זה לא נראה לי הדבר הזה.

מיכאל ביטון: עורכת הדין רעות גורדון, משרד המשפטים, מבקשת להתייחס לנושא הספציפי.

מיכאל ביטון: בבקשה.

רעות גורדון: צהריים טובים.

רעות גורדון: בהתייחס להערות של אדוני, מבחינת ההיבטים שלנו בסמכויות, התנאי להפרטת סמכויות במקרה שמדובר בסמכויות שאינן כרוכות בהפעלת שיקול דעת שנתון על פי דין לממונה.

רעות גורדון: במקרה הזה, כמו שנציגת משרד הכלכלה הסבירה, מדובר בבדיקות שהתוצאות שלהן הן חד משמעיות, אם המוצר מסכן או לא מסכן את הציבור, האם זה עומד בכללים שקבע הממונה, בכללי התקינה,.

רעות גורדון: או לא עומד בכללים.

רעות גורדון: לכן לתפיסתנו אין כאן הפרטה שלא כדין של סמכויות אלא יש כאן הסתייעות שנועדה לסייע לממונה.

רעות גורדון: צריך גם לזכור שהממונה מקבל עותק מההודעה הזאת, יש זכות השגה, יש את סעיף קטן (ב) שהוא מבחינתנו עיקרון על שהמעבדות האלו פועלות תחת הנחייתו, תחת פיקוחו, בהתאם להנחיות שלו.

רעות גורדון: לכן מבחינתנו אין בכך פסול.

רעות גורדון: נוסיף גם שעובדי המעבדה כפופים להוראות בדין שחלות על עובדי ציבור.

מיכאל ביטון: פחות או יותר הבנתי את מה שאת אומרת.

מיכאל ביטון: אני רוצה להציע לכם איזשהו כיוון לפתרון.

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים על החלטות גדולות והחלטות כמעט טכניות.

מיכאל ביטון: אז אנחנו אומרים שאולי למשל מוצר שנבדק באופן שגרתי על ידי מעבדה, מדגמי או לא משנה מה, מעבדה בדקה אותו – יכולה להוציא אישור.

מיכאל ביטון: אבל פעם ראשונה שמוצר מיובא לארץ או ריקול או עצירת מכירה, אלה החלטות שהן דרמטיות ואותן לשמור לממונה.

מיכאל ביטון: אישורים אחרים, כן יאצילו את הסמכות למעבדות להוציא אותם, כמובן אחרי הבדיקה שלהן, באופן אוטומטי ללא אישור ספציפי של הממונה.

מיכאל ביטון: את אותן החלטות גדולות, להשאיר בידי הממונה ולא ללכת באוטומטיות של מעבדות.

גלית יעקובוב: אני רוצה להתייחס לזה.

גלית יעקובוב: הבעיה היא שלגבי עצירת מכירה, ברפורמה שאנחנו מציעים עכשיו זה הופך להיות מאוד אוטומטי ואומר מה הכוונה.

גלית יעקובוב: הכוונה היא שהמדינה משנה עם היבואנים את ההתייחסות באופן מלא.

גלית יעקובוב: היא באה ואומרת ליבואנים שאנחנו מפסיקים לבדוק אתכם בכניסה כי אנחנו רוצים לאפשר את הסחר הפשוט, להפחית את יוקר המחיה ולאפשר את הזרימה.

גלית יעקובוב: אבל אנחנו באים ואומרים שברגע שיש איזושהי אינדיקציה לכך שהמוצר שלך לא עומד בתקן שקבענו – אנחנו מוציאים לך אוטומטית עצירה מיידית.

מיכאל ביטון: זה חייב לקרות מיידית.

גלית יעקובוב: אנחנו מודיעים לך הודעה מיידית.

מיכאל ביטון: אנחנו לא יכולים לעשות עוד פרוצדורות אחרות.

גלית יעקובוב: בדיוק, אבל זה לא סוף הפרוצדורה.

גלית יעקובוב: אנחנו מודיעים לך על עצירת מכירה.

גלית יעקובוב: אתה קודם כל תעצור אבל אתה יכול לפנות לממונה על התקינה, לא למעבדות, ולומר לו שהמוצר שלי כן עומד, זאת טעות, אני רוצה להראות לך איך אני מטפל.

מיכאל ביטון: ההחלטה הקבועה של אותה עצירה היא של הממונה.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: אם היא לא מקובלת על היבואן - כדי לייצר מהירות תגובה ולמנוע סיכון, העצירה צריכה להיות אוטומטית.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: אז יש היררכיה של עצירה מיידית ויש שלב ב' של עצירה קבועה לפי החלטת הממונה.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: אם מישהו מערער על מה שנעשה.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: מה לגבי ריקול.

גלית יעקובוב: למעט ריקול.

גלית יעקובוב: ריקול זה כבר אקט כלכלי הרבה יותר חמור שבו אתה אומר לאותו יבואן או מי שעוסק בזה, תחזיר.

מיכאל ביטון: זה יהיה בידי הממונה.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: ואישורים ליבוא של מוצר חדש?

גלית יעקובוב: עד היום זה נעשה במערכת אבל בעקבות ההערה אנחנו נבדוק.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: זה חייב להיות הממונה כי זה מוצר חדש.

גלית יעקובוב: נבחן את זה.

מיכאל ביטון: אחרי כן זה ייכנס לשגרה אבל כשהוא חדש בארץ, אנחנו צריכים את עיניו של הממונה על הדבר זה.

גלית יעקובוב: זה לא חלק מהרפורמה אבל בהחלט נבחן מה קיים היום ונראה מה אנחנו יכולים לעשות בנושא הזה.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: הגעתם לסעיף (9) נכון?

גלית יעקובוב: כן.

איתי עצמון: אני רוצה להוסיף לדברי היושב ראש.

איתי עצמון: בכל מקרה, גם לאחר שתשקלו שוב את נחיצות ההוראה, בהודעות האלה שיימסרו באמצעות מעבדה, צריך להיות מצוין באופן בולט, מפורש וברור שמדובר על הודעות מאת הממונה על התקינה, שאין במסירה שלהן כדי לפגוע בזכויות של היבואנים שמקבלים את ההודעות.

איתי עצמון: כלומר, היבואנים צריכים לקבל את התמונה המלאה שמדובר רק על מסירה טכנית, על העברה טכנית.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: כך זה גם היום אבל נשמח.

איתי עצמון: זה חידוד אחד בנוסף למה שאמר היושב ראש.

איתי עצמון: אני חושב שזאת תוספת שצריך להוסיף.

גלית יעקובוב: נדבר אחר כך ונראה איך עושים את זה.

מיכאל ביטון: את סעיף (10) סיימתם?

מיכאל ביטון: נסיים אותו ונשמע הערות.

טלי ארפי: (10) בסעיף 2יז(א), במקום "סעיפים 2ג עד 2טז" יבוא "סעיפים 2ג עד 2טז4".

טלי ארפי: (10א) בסעיף 2יז(ב), במקום "סעיפים 2ג עד 2טז" יבוא "סעיפים 2ג עד 2טז4".

מיכאל ביטון: הערות.

מיכאל ביטון: אנואר חילף.

מיכאל ביטון: אחריו רחל גור מלובי 99.

מיכאל ביטון: עד שאנואר יעלה, רחל גור בבקשה.

רחל גור: תודה.

רחל גור: יש לי הערה לסעיף 2טז(א1).

רחל גור: אני מציעה שנכניס כאן - גם לאור הניסיון לייצר כאן משהו חדש מבוסס על ניהול סיכונים, מערכת אכיפה בשווקים – את המילים "ניהול סיכונים".

רחל גור: זאת אומרת, "הממונה על התקינה יפעיל מערכת פיקוח ובקרה ממוחשב שמבוסס על מערך ניהול סיכונים" ואז ממשיכים בסעיף.

רחל גור: חשוב לומר שיש לזה תקדים.

איתי עצמון: אם אני לא טועה, זה בחוק מקורות אנרגיה.

רחל גור: בדיוק.

רחל גור: אני מציעה שנתבסס על סעיף 3ד(ו) בחוק מקורות אנרגיה, הוראות הממונה כאמור בסעיף קטן (ה) תינתן בהתבסס על ניהול סיכונים או על המידע שמיידע הממונה, כך שיהיה מאוד ברור וחד.

מיכאל ביטון: מקובל עליכם?

גלית יעקובוב: כן.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אייל פובלר, התאחדות התעשיינים.

אייל פרובלר: אני רוצה להתייחס לסעיף 4ב(1) שזה המסלול שנקרא קסיס או מסלול לפי עמידה בתקן בין-לאומי.

אייל פרובלר: כשאנחנו מדברים על המסלול קסיס, חייבים לומר בצורה מאוד מאוד ברורה.

אייל פרובלר: כשדיברו בשנים האחרונות על הרפורמה בתקינה, במכון התקנים ותקינה בכלל, דיברו על דבר אחד, להעביר מוצרים במסגרת המסלול הקיים מבדיקות להצהרה.

אייל פרובלר: זה כבר נעשה.

אייל פרובלר: דיברנו על זה בסעיף הקודם.

אייל פרובלר: אנחנו מדברים על כמה חריגים אבל מאות מוצרים עוברים להצהרה בלבד.

אייל פרובלר: אם אנחנו שמים כאן את הנקודה, זאת רפורמה עצומה.

אייל פרובלר: כניסה חופשית לישראל על סמך הצהרה של יבואן.

אייל פרובלר: אבל ברפורמה הזאת, בסעיף שציינתי קודם, מסלול קסיס, לקחו צעד נוסף וחשוב שהדברים האלה ייאמרו כי אלה עובדות שחשוב שידובר בהן.

אייל פרובלר: נותנים כאן עוד סוכריה ענקית ליבואן, מסלול נוסף על הבחירה שלו.

אייל פרובלר: זאת אומרת, יש לו שתי בחירות – או תצהיר בלבד ותיכנס לישראל או עזוב את ההצהרה שאתה עומד בתקן הישראלי, תביא תעודה מהיצרן או ממעבדה בין-לאומית שהמוצר שלך עומד בתקן הבין-לאומי.

אייל פרובלר: צריך להבין את זה.

אייל פרובלר: זה מסלול, נקרא לזה מסלול אקסטרה כאשר יחד עם המסלול הקיים – מה שדיברנו קודם – זאת בעצם פתיחה משמעותית לרווחה של גבולות ישראל ואלה עובדות שחשוב שייאמרו.

אייל פרובלר: היכן זה פוגש אותנו, את התעשייה?

אייל פרובלר: רק במקום אחד.

אייל פרובלר: זה פוגש אותנו בנושא של תחרות הוגנת.

אייל פרובלר: אם במסלול הזה ייכנסו מוצרים שלא עומדים בתקן במחירים שהן מחירים בהתאם, התעשייה לא תוכל להתחרות בזה.

אייל פרובלר: הבעיה לצערי היא לא משהו שאנחנו ממציאים או בדמיון שלנו אלא זאת בעיה שכבר קיימת בענפי תעשייה רבים וזה בעולם של בדיקות.

אייל פרובלר: לכן החשש שלנו בנוגע לסעיף הזה, למסלול החדש הזה, האקסטרה הזה, הוא עד כמה – ואמר את זה קודם הממונה על התקינה הקודם ואני רק אחדד את זה - ניתן לבצע אכיפה במסלול הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו נקצה דיון על עמוק לאכיפה ונשמע איך תראה אכיפה.

אייל פרובלר: אדוני, אני רוצה להתייחס לנוסח.

אייל פרובלר: הנוסח אומר "מעבדה מוסמכת על ידי גוף החבר ב-ILAC".

אייל פרובלר: בעולם, אדוני, קיימות בסביבות 60 אלף מעבדות מוסמכות במסגרת ILAC.

אייל פרובלר: שימו לב.

אייל פרובלר: מתוכן למשל 10,000 בסין, 1,400 בהודו, 650 באוקראינה.

אייל פרובלר: למשל ועדת הבטיחות – יש לנו נתונים – של מוצרי צריכה פדרליים בארצות הברית, מכירה רק ב-592 מתוך 10,000 המעבדות בסין.

אייל פרובלר: היתר נמצאו על ידיה לא אמינות.

אייל פרובלר: לפי התזכיר הזה מדינת ישראל מכירה בכולן.

אייל פרובלר: מה המשמעות.

אייל פרובלר: היבואן עושה את שלו.

אייל פרובלר: הוא מבקש מהיצרן אתו הוא עובד – היצרן בתורכיה, באוקראינה, בסין – את התעודה.

אייל פרובלר: היצרן יביא לו תעודה מאחת מ-60 אלף המעבדות האלה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים שתביא לנו את המסמך הזה של ארצות הברית, מה שסיפרת לנו.

מיכאל ביטון: נמצאת כאן הגברת שעוסקת במבט עולמי על מעבדות שנשמע את דעתה.

אייל פרובלר: אני אסכם את השאלה שלי, אדוני היושב ראש.

אייל פרובלר: איך תתבצע האכיפה?

אייל פרובלר: זה מה שאני רוצה לדעת.

מיכאל ביטון: אני אמרתי שיהיה דיון על אכיפה ואתה מחזיר אותי למשהו שביקשתי לא לדון בו.

מיכאל ביטון: אנחנו נקצה הרבה זמן לאכיפה.

מיכאל ביטון: נשמע את השרה או מי מטעמה, את המנכ"ל.

מיכאל ביטון: בדיון על אכיפה אני רוצה את מנכ"ל משרד הכלכלה בחדר, לפחות, אם לא את השרה, כי זה נושא חשוב.

מיכאל ביטון: נשמע עוד גורמים.

מיכאל ביטון: אם יש לך מסמך כזה של אי הכרה בארצות הברית במעבדות בסין, שנבדקו מאבדות של ILAC שלא עמדו בתקן וכן הלאה, נשמח לקבל את המידע הזה כתוב ומתועד.

חן נסים: כבוד היושב ראש, אני אשמח להוסיף התייחסות קצת טכנית בסעיף הזה.

חן נסים: בסעיף 4ב.

חן נסים: ההצהרות שיוגשו יהיו גם על העדכונים של התקנים ולא רק על תקן שאומץ כתקן בין-לאומי.

חן נסים: אולי להוסיף תקן רשמי על עדכונם.

טלי ארפי: יש לנו את זה גם בחוק התקנים.

טלי ארפי: זה נכון.

גלית יעקובוב: עשינו את זה בחוק התקנים.

חן נסים: בעמוד 3, סעיף 4ב.

טלי ארפי: היכן שכתוב "תקן בין-לאומי".

טלי ארפי: צריך להוסיף "על עדכונם".

איתי עצמון: אלה סעיפים שעכשיו הקראנו?

חן נסים: זה בתחילת הרצף של ההקראה.

חן נסים: עמוד 3, סעיף 4ב.

גלית יעקובוב: עשינו את זה בחוק התקנים.

מיכאל ביטון: אנואר חילף, ממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה, בבקשה.

אנואר חילף: אני רוצה להתייחס, בהמשך למה שאמר נציג התאחדות התעשיינים, ולומר שכל העניין הזה של להישען על תקנים אירופאים לא ניתן לאכיפה – צריך להבין שרוב התקנים, ואני עוזב את התקנים הבין-לאומיים, הישראלים מבוססים על תקינה אירופאית.

אנואר חילף: הרוב.

אנואר חילף: התקנים שייכנסו למסלול הזה, המסלול האירופאי, הם תקנים שמקצועית ניתן להוכיח באמצעות מעבדה מוכרת על ידי ILAC שהם עומדים בתקינה.

אנואר חילף: יש כאן סינון מאוד קפדני מקצועי שמבוצע ואומר איזה תקנים אפשר ואיזה אי אפשר.

אנואר חילף: לעניין הזה סל הסינון הוא מאוד רציני.

אנואר חילף: כדוגמה אני אתן עגלת תינוק.

אנואר חילף: עגלת תינוק בוגבו שכולם מכירים.

אנואר חילף: מדובר בתקן אירופאי אחד לאחד ואין שום בעיה להסתפק בזה, אישור מעבדה בית-לאומית, שאומרת שהוא תואם לתקן האירופאי.

אנואר חילף: הדבר הזה מהווה הוכחה, דווקא במוצר של תינוקות, שהמסלול הזה ישים וגם יקצר את זמן שיווק המוצר בארץ.

אנואר חילף: בטענה אחרת זה דווקא יכול להעלות בטיחות ולא להיפך.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: מוטי שיף, היועץ המשפטי, מכון התקנים.

מוטי שיף: אני רוצה להתייחס למספר סעיפים.

מוטי שיף: אני חושב שאולי כדאי - אני חושב שזה יהיה יותר יעיל - שברגע שאני אתייחס, נקבל התייחסות.

מוטי שיף: בעמוד 3 בסעיף 3א למעלה, זאת הערה טכנית אבל היא חשובה, כתוב שצריך להנפיק אישור תוך שלושה ימים.

מוטי שיף: אישור עמידה בדרישות הממונה, תוך שלושה ימים מיום קבלת ההצהרה.

מוטי שיף: אני רוצה להעלות נקודה ולומר שיכול להיות מצב שההצהרה לא מוגשת כמו שצריך או שיש אתה בעיות ויכול להיות שם איזשהו פינג פונג בין המעבדה ליבואן ולכן אולי צריך לקבוע לא שלושה ימים אלא מיום ההגשה.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: מיום העמידה בהגשה מלאה ותקנית או משהו כזה.

מיכאל ביטון: מיום שהוגשו הדברים כחוק או משהו כזה.

מוטי שיף: כן.

מיכאל ביטון: לא מההגשה הראשונה.

גלית יעקובוב: מיום הגשתה הצהרה כנדרש.

מיכאל ביטון: הצהרה כנדרש.

מיכאל ביטון: זה יופיע.

מוטי שיף: הסעיף הבא, סעיף 2ו בתחתית העמוד.

מוטי שיף: יש כאן שתי דרישות.

מוטי שיף: האחת, הדרישה האחרונה היא למעשה התחייבות להשלמת סימון, כנדרש לפי הדין, ושנית, התאמת הטובין, שזה למעשה מתייחס אך ורק למכשירי חשמל, לרשת חשמל הנוהגת בישראל.

מוטי שיף: אני חושב שכאן בסעיף השני, בחלק השני, בסיפה, אי אפשר להגביל את זה אך ורק למכשירי חשמל כי יכולים להיות כל מיני מוצרים שיש להם כל מיני דרישות שנמצאות בנשיונל דיוויישנס, בתיקונים לאומיים בתקנים, ולמעשה הסעיף הזה מאיין אותן לחלוטין.

הראל שליסל: זאת מהות הרפורמה.

מוטי שיף: אם אנחנו מדברים על עמידה בתקן רשמי, הייתי חושב שצריך לתקן כאן, במקום לומר להתאמת טובין של מכשירי חשמל, לכתוב התאמת טובין לדרישות התקנים הרשמיים החלים עליהם.

מיכאל ביטון: איזה תקנים?

מיכאל ביטון: אנחנו לא הולכים להיצמד לתקן האירופאי.

מיכאל ביטון: איזה עוד תקנים?

גלית יעקובוב: אפשר למחוק את כל הפרק וזהו.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: אתה אומר שיש עוד מוצרים שהם לא חשמל, שדורשים התאמות בישראל.

מיכאל ביטון: תן לי דוגמה למוצר.

מוטי שיף: יש התאמה למי שתייה.

מוטי שיף: כל מיני דברים שהם ייחודיים למדינת ישראל.

הראל שליסל: אי אפשר להכניס לארץ.

מיכאל ביטון: את זה אני יודע.

מיכאל ביטון: זאת מהות הרפורמה.

הראל שליסל: אני אנסה להסביר.

גלית יעקובוב: יש על זה דיון נוסף עת נדבר על התוספת.

גלית יעקובוב: התוספת אמורה להביא לידי ביטוי חלק מהדברים שהוא מתייחס אליהם.

הראל שליסל: ברשותך, אני אנסה לענות בקצרה.

הראל שליסל: מה שניסה לומר כאן עורך דין מוטי שיף, הוא בא ואמר שיש כל מיני התאמות שאמרתם שבכל מקרה יצטרכו לעשות גם אם הן עומדות בתקן האירופאי, עדיין יצטרכו לעשות איזה שהן אדפטציות כשהן נכנסות לארץ, שזה הנושא של סימון וחיבור לחשמל.

הראל שליסל: עליהם קבענו קביעה קולקטיבית שבכל מקרה כל מוצר שעומד בתקן האירופאי, הוא עדיין צריך את ההתאמות האלה כי אלה התאמות שהן קריטיות.

הראל שליסל: אתה בסוף צריך לחבר את המוצר לחשמל.

הראל שליסל: הוא אמר בוא נרחיב את זה ליותר.

הראל שליסל: המשמעות של להרחיב את זה ליותר היא בדיוק לחזור בחזרה לתקן הישראלי.

הראל שליסל: בואו נחזיר את הברז ונגיד שהברז האירופאי פלוס עוד משהו.

מיכאל ביטון: זה מה שהתכוונת?

מוטי שיף: לא.

מוטי שיף: היום אתה צריך גם להראות למעבדת בדיקה שאתה עומד בכלל סעיפי התקן.

מוטי שיף: כאן מדובר אך ורק בדלתה שמחייב התקן הישראלי.

מוטי שיף: צריך להבין שהדלתה הזאת שנקבעה, היא לא נקבעה על ידי מכון התקנים או איזשהו גוף אינטרסנטי כזה או אחר.

מוטי שיף: זה נקבע על ידי ועדות תקינה.

מוטי שיף: גם הרגולטורים יושבים בוועדות תקינה ואם קבעו שצריכה להיות איזושהי אדפטציה למדינת ישראל, אז יש לזה סיבה.

מיכאל ביטון: מה את אומרת, גלית?

מיכאל ביטון: יש דברים כאלה?

גלית יעקובוב: יש דברים כאלה.

מיכאל ביטון: אז הם יציגו את הדברים האלה ואז אתה תראה אם זה מספק.

מיכאל ביטון: כמובן שאנחנו לא הולכים רוורס ומצמידים את הכול לתקן הישראלי כי אז כל העבודה הזאת לא רלוונטית.

מוטי שיף: לא זו הכוונה.

מיכאל ביטון: הבנו שאתה אומר שמעבר למוצרי חשמל, יתכן ויש עוד מוצרים שהיבוא שלהם מחייב התאמה בישראל או לבדוק שהם מותאמים לישראל, לשימוש בישראל.

מיכאל ביטון: גלית אומרת שיש בתוספת התייחסות לנושא הזה וכשהוא יוצג, אתה תתייחס לשביעות רצונך.

מוטי שיף: מה זה קשור לתוספת?

הראל שליסל: כי בתוספת תופיע רשימת המוצרים החריגים שבעצם לגביהם צריך לבצע את ההתאמות בכל זאת לתקן הישראלי.

הראל שליסל: הרפורמה אומרת דבר פשוט.

הראל שליסל: היא אומרת שמוצר אירופאי יכול להיכנס לשוק כברירת מחדל, למעט – דבר ראשון – הנושא של חשמל וסימון, שזה אמרנו עכשיו, ולמעט גם כל מה שיופיע ברשימת החריגים שיביא משרד הכלכלה בדיונים הבאים.

מוטי שיף: אבל רשימת החריגים, אלה למעשה מוצרים שיצטרכו להראות התאמה לכלל סעיפי התקן.

מוטי שיף: אני לא מדבר על זה.

מוטי שיף: לא צריך את כל זה.

מוטי שיף: להיפך, רשימת החריגים רק מכבידה על זה.

הראל שליסל: הבנתי.

הראל שליסל: אתה אומר שיכול להיות שלגבי ברז, נצטרך לעשות חלק מההתאמות ולא את כולן.

הראל שליסל: זה מה שאתה אומר.

מוטי שיף: נכון.

מוטי שיף: אגב, רק לסבר את האוזן, אלה לא הרבה מוצרים.

מוטי שיף: לדעתי זאת כמות לא גדולה.

מוטי שיף: תמיד הטענה הייתה לגבי התקנים הישראלים שהם לא מאמצים כפי שזה - 95 אחוזים, אם אני זוכר נכון, מהתקנים שהם לא מאומצים כפי שהם - אלה סעיפי סימון.

מוטי שיף: סעיפי סימון, בכל מקרה יש דרישה כרגע.

מוטי שיף: אנחנו מדברים על דלתה, על כמות מאוד מאוד קטנה של תקנים, שם זה יהיה רלוונטי.

מיכאל ביטון: אתם מתחילים להבין אחד את השני דרכנו וזה טוב.

מיכאל ביטון: תעשו עוד שיחה על זה.

מיכאל ביטון: ביניכם.

מיכאל ביטון: אתם כתבתם לנו שתעביר לנו את נוסח התוספת ואנחנו כבר צריכים להביא חוק.

מוטי שיף: אנחנו העברנו.

מיכאל ביטון: זה לא אליך.

מיכאל ביטון: יש לכם עד סוף השבוע להעביר לי את זה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא יכולים לקדם חוק שכל מה שצריך להיות כלול בו עוד לא מונח בפנינו.

גלית יעקובוב: אתם צודקים.

איתי עצמון: אני חושב שאפילו זה מאוחר מדי.

מיכאל ביטון: הייתי לארג'.

מיכאל ביטון: בואו נעשה את זה הפוך.

מיכאל ביטון: מתי אתם יכולים להביא לנו את זה?

גלית יעקובוב: הודעתי בבית שאני לא נמצאת השבוע.

מיכאל ביטון: גם אני.

מיכאל ביטון: זה הדדי.

מיכאל ביטון: מתי אתם יכולים להביא לנו את זה?

גלית יעקובוב: נעבוד על זה.

גלית יעקובוב: נודיע לוועדה היום על מועד מדויק.

מיכאל ביטון: שלא יחרוג מסוף השבוע הזה.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי אומר שצריך קודם.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: צריך קודם.

איתי עצמון: אנחנו נעסוק בתיקון לחוק התקנים בקרוב.

איתי עצמון: זה יכול להיות בדיון הזה.

איתי עצמון: זה חלק מתיקון חוק התקנים.

גלית יעקובוב: אנחנו לחלוטין מודעים לזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מוטי שיף: נקודה אחת אחרונה.

מוטי שיף: יש לי עוד שתי הערות קטנות.

מיכאל ביטון: איך נקודה הפכה לשתי הערות קטנות?

מוטי שיף: באותה משפט סתרת את עצמך.

מוטי שיף: אתה צומח בזמן שאתה מדבר.

מוטי שיף: זה באותו נושא.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מוטי שיף: סעיף 2טז(2) מדבר על השגות שיוגשו על מעבדות לממונה.

מוטי שיף: לנו יש איזושהי בעייתיות עם העניין הזה.

מוטי שיף: למעשה כל המנגנון הזה עלול לחשוף את המעבדות לתביעות אם ההשגה תתקבל.

מוטי שיף: אני לא יודע מה השיקולים של הממונה לקבל השגה.

מוטי שיף: יכול להיות שיהיה מרחמים.

מוטי שיף: אנחנו מכירים את זה ממקרים אחרים, שיש לנו בוועדות היתרים ובוועדת ערר של מנהלת התקן.

מוטי שיף: אני לא אלאה אתכם בכל המנגנון הזה אבל גם שם קורים מצבים שמבחינה עקרונית, מבחינת האמת, היה צריך לקבל החלטה מסוימת ובוועדת ערר באים לקראת כי לא רוצים לסגור מפעל, כי לא רוצים לפגוע, לא רוצים לקנוס או מה שזה לא יהיה.

מוטי שיף: לא יכול להיות מצב שמצד אחד משאירים בידי המעבדה את ההחלטה בעניין הזה ומצד שני השגה כזאת עלולה לחשוף את המעבדה לתביעות משפטיות.

מוטי שיף: זאת נקודה אחת.

מוטי שיף: שתי ההערות הטכניות שיש לי באותו סעיף, זה בסוף הסעיף, בסעיף 2טז(3), לגבי ההשגות האלה.

מוטי שיף: אני חושב שהמינימום הוא שיהיה כתוב שהממונה יודיע למעבדות – למעבדה הרלוונטית – שהתקבלה השגה לגבי פעילות, לגבי החלטה של המעבדה, ותינתן למעבדה אפשרות לתת התייחסות לעניין.

מוטי שיף: נקודה אחרונה.

מוטי שיף: בסופו של הליך, הממונה גם יודיע למעבדה על תוצאות ההשגה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: תתייחסו ונתקדם.

גלית יעקובוב: אם הבנתי נכון, הוא הציע שאנחנו נרשום שכאשר מגישים השגה, הממונה יודיע למעבדה על כך שהוגשה השגה כדי שהיא תדע וייתן לה את האפשרות גם להתייחס להשגה.

גלית יעקובוב: ראשית, יש כאן את העניין שהממונה רשאי להורות על אופן הגשת השגה.

גלית יעקובוב: יכול להיות שאנחנו נתקן אולי שאפילו ההשגה תוגש עם העתק למעבדה לכתחילה כדי לאפשר את הכול במרוץ של אותם 14 ימים.

גלית יעקובוב: נבחן את זה וניתן התייחסות מסודרת.

מוטי שיף: מה לגבי החשיפה של תביעה?

גלית יעקובוב: אני מניחה שחשיפה זה משהו שלא צריך להתייחס אליו בחוק.

גלית יעקובוב: אנחנו נעשה איזושהי התקשרות ונראה איך נעשה את זה ומה נרשום שם לעניין החשיפות האלה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: רז הילמן, סמנכ"ל יבוא מכס ותקינה, איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

רז הילמן: צהרים טובים.

רז הילמן: שלוש הערות.

רז הילמן: הראשונה לגבי סעיף 4א שמתייחס לסעיף 2ו.

רז הילמן: מדברים על כך שהצהרה תוגש באמצעות מעבדת בדיקה.

רז הילמן: צריך להבין שכאשר הרפורמה תיכנס לתוקף, אנחנו מעריכים שזה יכול להגיע גם למאות אלפי הצהרות כאלה מדי שנה.

רז הילמן: אני לא מבין למה זה צריך להיות מוגש באמצעות מעבדת בדיקה.

רז הילמן: אני מבין שהממונה על התקינה ישתמש במעבדות הבדיקה כגופים שיעזרו לו באכיפה אבל את ההצהרה עצמה בפלטפורמה ממשלתית שיכולים להגיש אליה בלי שתהיה לזה איזושהי עלות ליבואנים.

רז הילמן: אם במערכת ניהול הסיכונים של המערכת הממוחשבת הזאת המשלוח יידרש או לבדיקה של המסמכים או לבדיקה של המוצר, זה ינותב באמת למעבדה שתעשה את הבדיקה הזאת.

רז הילמן: ביחס לכל אותם מקרים בהם לא יהיה צורך לא בבדיקה של תיק המוצר ולא בבדיקה של המוצר, זה יכול להיעשות באופן אוטומטי במערכת המקוונת ונראה לי שזה יהיה הרבה יותר יעיל ויחסוך עלויות.

מיכאל ביטון: זאת הערה ראשונה.

מיכאל ביטון: בוא נשמע התייחסות.

גלית יעקובוב: גם היום ההצהרות מוגשות באמצעות המערכת והן נבדקות בדיקה מדגמית על ידי המעבדות כדי לוודא שזה לא איזשהו סתם מסמך שאנחנו לא יודעים מה כתוב בו אלא שזאת הצהרה שהמספרים נכונים, שמה שכתוב שם על פניו הוא נכון.

גלית יעקובוב: זאת איזושהי בדיקה מדגמית שהיא חלק מכל המערך.

גלית יעקובוב: לשלוח את זה לחלוטין למערכת מחשוב שאף אחד לא בודק, זה כבר שלב אחד מתקדם מדי.

רז הילמן: אני רק אספר שבמזון עשו את הרפורמה הזאת כבר לפני כמה שנים ובעצם מגישים בקשות לאישור משלוח של מזון רגיל באופן מקוון והמערכת, היא חכמה, יודעת לעשות את הבדיקה המינימלית ולאתר אם יש בעיות, אם חסר מסמך או משהו כזה.

רז הילמן: מעבר לזה, אם המערכת מעוניינת, במסגרת ניהול הסיכונים שלה, שמשלוח ייבדק – היא מנתבת אותו לבדיקה ואז הוא נבדק.

רז הילמן: אבל לגבי הרוב המוחלט, זה בסדר.

טלי ארפי: אפשר לתת לנו להעביר את הרפורמה הזאת.

גלית יעקובוב: כן.

גלית יעקובוב: זה יותר מדי בבת אחת.

טלי ארפי: עוד מעט בעזרת השם יש לנו עוד תקציב.

מיכאל ביטון: הצעת לנו משהו שלא קשור לרפורמה הזאת?

רז הילמן: מה שקשור לרפורמה.

מיכאל ביטון: שתי ההערות הבאות שלך שיהיו קשורות לסעיפים האלה.

רז הילמן: זה קשור לרפורמה וחבל שזה לא מופיע.

רז הילמן: בכל מקרה, ההערה הבאה.

מיכאל ביטון: הם לא שוללים את מה שאתה אומר, אבל הם רוצים עכשיו להתמקד.

רז הילמן: ההערה הבאה מתייחסת לסעיף (7), סעיף 2יב – הממונה על התקינה רשאי בהחלטה מנומקת לפטור יבואן רשום מחובת שמירה תיק מוצר.

רז הילמן: אני רוצה לוודא שהסעיף הזה הוא סעיף רחב שלא מתייחס רק למקרים פרטניים שיש יבואן שאומרים אתה פטור מתיק מוצר אלא שבאמת זה סעיף שמאפשר לממונה על התקינה גם לתת החלטות רוחביות שבמקרים שהם שותפים לכמה יבואנים, לקבוצה של יבואנים, מתחום מסוים, לתחום פעילות מסוים, בנסיבות של דוגמאות כמו שנאמר, לתת את הפטור הזה בצורה הרבה יותר רחבה ולא רק ליבואן כזה או אחר.

איתי עצמון: כרגע זה פטור פרטני ליבואן מסוים.

גלית יעקובוב: זה פרטני.

רז הילמן: חשוב לתקן את זה שה סמכות תהיה גם לפטור רחב.

גלית יעקובוב: לא.

גלית יעקובוב: ממש לא.

איתי עצמון: לא זאת הייתה הכוונה.

גלית יעקובוב: הכוונה היא לעשות את זה מאוד פרטני.

רז הילמן: תחשבו שאתם עכשיו רוצים לתת פטור ביבוא של דוגמאות לישראל, אז כל יבואן שמביא דוגמה לישראל, יצטרך לבקש באופן פרטני בקשה לפטור תיק מוצר כשברור שאין רלוונטיות לתיק מוצר כשאתה מביא דוגמה?

רז הילמן: זה יבוא לשם ייצור.

רז הילמן: אתם רוצים לתת פטור מיבוא לשם ייצור למפעלים, אז עכשיו כל מפעל באופן פרטני צריך לפנות ולבקש פטור מחובת תיק מוצר?

רז הילמן: למה לא לאפשר לממונה על התקינה לפי הקריטריונים שלו לתת את הפטורים בצורה רחבה?

גלית יעקובוב: במקרה של הפטור הזה הכוונה הייתה כן לעשות את זה ספציפי כי זה פטור יחסית מיוחד למרות שיש חובת עמידה בתקן ולמרות שלא פטרנו את חובת העמידה בתקן, אנחנו פוטרים מתיק מוצר.

איתי עצמון: אני רוצה להוסיף עוד נקודה.

איתי עצמון: בכל מקרה מדובר על פטור מהוראות שקבועות בחקיקה ראשית.

איתי עצמון: אם מדובר על הוראות רוחביות, זה צריך להיות או בחקיקה הראשית עצמה או בחקיקת משנה, אבל להבנתי זה לא יכול להיקבע בהנחיות ממונה שגוברות על חקיקה ראשית.

גלית יעקובוב: אלא אם כן אנחנו יכולים למצוא איזשהו משהו שאולי כבר באמת בחוק נקבע איזשהו פטור גורף מהצגת תיק מוצר אבל את זה נבחן.

גלית יעקובוב: אני לא יודעת אם יש.

הראל שליסל: אתה יכול להגיד בחקיקה שלצורך משהו מדגמי ניתן סמכות לממונה על התקינה.

איתי עצמון: לא ראוי לעשות את זה.

איתי עצמון: יש חקיקה ראשית ויש הנחיות.

איתי עצמון: זה המדרג.

גלית יעקובוב: בהמשך בחוק התקנים אנחנו נדון בסעיף שמדבר על הפטור מחובת עמידה בתקן ושם אתם תראו שעשינו הרבה פטורים, מה שנקרא לטובת התעשייה, פטור חובת עמידה בתקן באופן מלא.

גלית יעקובוב: כאן אלה מקרים בהם לא פטרנו מחובת עמידה בתקן אבל פוטרים רק מחובת תיק מוצר.

גלית יעקובוב: יכול להיות שיש איזושהי דוגמה שאנחנו נוכל למצוא אולי ביחד עם רז, ואולי כן נגיד שהדבר הזה יהיה פטור באופן כללי מתיק מוצר אבל נגיד את זה פה בחקיקה.

איתי עצמון: אפשר להגיד את זה בחקיקה או אם קובעים במפורש, או אפשר לתת סמכות לשרת הכלכלה באישור הוועדה לקבוע נסיבות בהן יינתן פטור כזה.

איתי עצמון: זאת עוד אופציה.

גלית יעקובוב: נבדוק את זה.

הראל שליסל: נחשוב על זה.

רז הילמן: אני מבין מהיועץ המשפטי שצריך לתקן את חוק התקנים בהתאמה.

רז הילמן: ברור שזה חייב להיות בהתאמה לחוק התקנים.

רז הילמן: אם ניזכר, יש היום מסלולי פטור, הוראת מנכ"ל משרד הכלכלה קובעת מסלולי פטור, אז הממונה על התקינה או המנכ"ל משרד הכלכלה, מי שמוציא את הוראת המנכ"ל, צריכים להיות עם הסמכות לפטור גם מתיק מוצר.

רז הילמן: זה נראה לי מובן מאליו.

רז הילמן: ההערה השלישית והאחרונה מתייחסת לסעיף 2טז(ג1), שם לא נותנים שיקול דעת למעבדות.

רז הילמן: ברגע שמעבדה מזהה חוסר התאמה, היא מחויבת לדרוש מהיבואן להפסיק את המכירה, לאסוף את המוצרים כאשר לפעמים מדובר בזוטי דברים, בדברים שהם ממש בלי כל השפעה, לא על הגנת הצרכן, לא על הגנת בריאות הצרכן, לא על הגנת הסביבה.

רז הילמן: במצב כזה, כבר היום אני נתקל אני נתקל בסיטואציות שמעבדות אומרות לי שהן רוצות לתת כאן פטור אבל אין להן סמכות כי החוק לא נותן להן כל שיקול דעת.

רז הילמן: אני רק אומר שוב, אם נסתכל על המזון, שבמזון כתבו בצורה מפורשת סמכות לתת שחרור של משלוחים, שיש ליקויים שהם בגדר של זוטי דברים.

רז הילמן: אפשר לקחת משם את הסעיף, אפשר לעשות סעיף קצת אחר, אבל חייבים לתת.

רז הילמן: דמיינו שיש שגיאות כתיב, התבלבלו בין ג' ל-ד', אז היבואן יכול להתחייב שמהמשלוחים הבאים הוא יתקן את זה אבל עכשיו הוא ייקח את כל המוצרים, יפתח את כל הקרטונים ויתקן את ה-ג'?

רז הילמן: זה לגמרי לא הגיוני.

מיכאל ביטון: אם במזון אפשרו את המושג הזה זוטי דברים, אין כאן קל וחומר?

גלית יעקובוב: לא יודעת להגיד.

מיכאל ביטון: תבדקו את זה.

גלית יעקובוב: יש כאן את האפשרות שדווקא תיקון ליקויים הוא בהתאם להנחיות הממונה.

גלית יעקובוב: שהם מוצאים ליקוי, מבקשים את תיקון הליקויים בהתאם להנחות הממונה.

גלית יעקובוב: לכן בהנחיות הממונה כן יהיה שאם זה ג' ו-ד', זה משהו שאפשר לאפשר לתקן.

גלית יעקובוב: זה תיקון ליקויים.

גלית יעקובוב: את הליקוי חייבים לומר ולעצור אבל התיקון הוא בהתאם.

מיכאל ביטון: הוא יכול לעצור אוטומטית במעבדה, לעשות מה שדחוף לתקן, ואז אותה פנייה לממונה מאפשרת לו להמשיך.

גלית יעקובוב: נכון.

מיכאל ביטון: אם זה זוטי דברים.

מיכאל ביטון: תלמדו את הסעיף הזה שדיברו פה במזון ואם הוא הגיוני ויכול להיות ראוי כאן, תצרפו אותו לנוסח אותו נקריא.

רז הילמן: הערה לעניין הזה.

מיכאל ביטון: אמרת שלוש הערות.

רז הילמן: לנושא הזה, להערה השלישית.

רז הילמן: גלית אמרה שהממונה על התקינה יוכל להכריע.

רז הילמן: הסמכות הזאת כרגע חסרה בחוק.

גלית יעקובוב: לא.

גלית יעקובוב: יש.

גלית יעקובוב: בתיקון הליקויים.

מיכאל ביטון: יש לו סמכות אבל אמרנו שגם נלמד את הסעיף הזה שהזכרת במזון.

מיכאל ביטון: זאת לא המילה האחרונה בנושא הזה.

מיכאל ביטון: דניאלה רז, המועצה הלאומית לשלום הילד.

דניאלה זלוטניק רז: האמת שרציתי להעיר ביחס לוועדת החריגים אבל לדעתי עדיין לא הגענו לסעיף הזה.

מיכאל ביטון: הנה, עכשיו הגענו.

מיכאל ביטון: אני מבקש שנקריא רק את ועדת חריגים, התייחסויות ונסיים.

טלי ארפי: (11) אחרי סעיף 2יז יבוא: "2ח.

טלי ארפי: ועדת חריגים

ועדת החריגים: עובד משרד ראש הממשלה שימנה המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה והוא יהיה היושב ראש.

ועדת החריגים: הממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה והתעייה.

ועדת החריגים: עובד רשות התחרות שימנה הממונה על התחרות.

ועדת החריגים: (ב1) הודעה על מינוי חברי ועדת החריגים תפורסם באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה.

ועדת החריגים: באתר כאמור יפורסם גם הרכב הוועדה המכהן.

ועדת החריגים: ועדת החריגים תחליט בפנייה שהוגשה לה בתוך 60 ימים מיום קבלת הפנייה ותפרט בהחלט תה את נימוקיה.

ועדת החריגים: לא החליטה ועדת החריגים בתוך התקופה הנדרשת לפי סעיף קטן (ד), או הודיעה במהלך התקופה האמורה כי אין בכוונתה לקבל החלטה בפנייה, יראו את הפנייה כמאושרת על ידה.

ועדת החריגים: הממשלה תקבל החלטה בתוך 21 ימים מיום פניית השר, אלא אם כן האריכה תקופה זו ב-21 ימים, ורשאית היא להאריך את התקופה פעם אחת נוספת שלא תעלה על 21 ימים נוספים.

ועדת החריגים: הממשלה תהיה רשאית להפעיל את סמכותה לפי סעיף זה באמצעות ועדת שרים, כפי שתחליט.

ועדת החריגים: על אף האמור בסעיף זה, בהתקיים חשש מיידי לפגיעה בבריאות הציבור, בטיחות הציבור, הגנת הסביבה או בהתקיים צורך חיוני אחר, יהיה רשאי השר להוסיף בצו תקנים לתוספת השלישית לחוק התקנים אף בלא קבלת אישור ועדת החריגים.

ועדת החריגים: צו כאמור יהיה בתוקף לתקופה שלא תעלה על 90 ימים.

ועדת החריגים: (י1) ביקש השר להאריך את תוקפו של צו כאמור לתקופה העולה על 90 ימים, יפנה השר או הממונה על התקינה לוועדת החריגים לפי סעיף קטן (ג) ויחולו סעיפים קטנים (ד) עד (י).

ועדת החריגים: (י2) אם האריכה הממשלה את התקופה לקבלת החלטה, כאמור בסעיף קטן (ח), רשאי השר להאריך את תוקף הצו למשך התקופה שהאריכה הממשלה".

איתי עצמון: אני מניח שיש הסבר לסעיף הזה.

איתי עצמון: זה מודל די חריג שלמעשה שר לצורך התקנת או קביעת חקיקת משנה יידרש לאישור - לא להמלצה ולא להיוועצות – של גוף ממשלתי שלמעשה מורכב מפקידות בכירה.

איתי עצמון: כלומר, דרג נבחר צריך לקבל אישור מפקידות בכירה כדי לחוקק חקיקת משנה.

איתי עצמון: זאת המשמעות.

איתי עצמון: אפשר להתווכח עליה, אבל זאת המשמעות.

טלי ארפי: בהמשך לדברי היועץ המשפטי, אני אזכיר שכל המטרה של הרפורמה הזאת היא להסיר חסמים.

טלי ארפי: הנושא הזה של הסרת חסמים עלה על סדר היום של ממשלות שונות שראו לנכון לטפל בדבר הזה.

טלי ארפי: הממשלה הנוכחית חשבה שיש צורך להסדיר את הסוגיה ומצאה לנכון גם לקבל את ההסדר הזה מתוך הבנה שיש צורך להגביל את החסמים שמוטלים על יבוא ולכן בהקשר הזה היא מאפשרת לאותו דרג מקצועי, שהוא דרג שמייצג שיקולים שונים.

טלי ארפי: יש כאן עובדים שהם מופקדים על חוקיות היבוא, ממונה על התקינה, ממונה על התחרות שאמורים לשקול את השיקולים השונים ובסוף הממשלה היא זו שקיבלה בהצעת החוק הממשלתית, היא זו שקיבלה את ההחלטה לאפשר את המסלול הזה הגם שנכון, הוא חריג, אבל היא קיבלה על עצמה.

טלי ארפי: לכן אני חושבת שכאשר אנחנו מדברים על החריגות של ההסדר, אנחנו צריכים לזכור מהי התכלית ולמה הממשלה החליטה את שהחליטה.

איתי עצמון: קראתם לוועדה הזאת ועדת חריגים.

איתי עצמון: חריגים למה?

טלי ארפי: הרעיון הוא לעשות החרגה לאותו מסלול שהוא המסלול המקל, אותו מסלול של הצהרה.

טלי ארפי: בהקשר של פקודת היבוא, אנחנו נראה את זה בכל התיקונים של כל החוקים.

טלי ארפי: זאת אומרת, יש לנו עוד חוקים שאנחנו מתקנים אותם, גם חוק מקורות אנרגיה, גם חוק הגנה על בריאות המזון (ציבור), גם פקודת הרוקחים.

טלי ארפי: הוועדה הזאת חולשת גם על אותם חוקים.

טלי ארפי: ההרכב של הוועדה והפעולות שהיא נדרשת לאשר הן בהתאם לחוקים הרלוונטיים.

טלי ארפי: כאן, בפקודת היבוא, זו ועדת חריגים שהמטרה שלה היא לאשר הוספה של תקנים לתוספת השלישית, שזאת אותה תוספת שאמרנו שאנחנו נציג בפניכם בהקדם.

הראל שליסל: אולי לפני שאת נכנסת לפרטים של איך עובדת הוועדה, כן חשוב לי לחדד את הרציונל.

הראל שליסל: כשעשו את רפורמת הקורנפלקס, באו ואמרו איזה מוצרים בתוך הרפורמה ואיזה בחוץ.

הראל שליסל: כאן אנחנו כבר מראש נגיד לגבי כל אחד מהסקטורים איזה מוצרים, מה שנקרא מוחרגים מראש והם כמו רפורמות בעבר שכבר מה שנקבע נקבע ומה שנעשה, נעשה.

הראל שליסל: כאן אנחנו עושים דווקא מסלול – זה עניין של הסתכלות – שהוא המסלול שיאפשר גם החרגות בהמשך כי אנחנו לא יודעים עכשיו אם באמת החרגנו את כל המוצרים.

הראל שליסל: יכול להיות שניזכר בעוד מוצר.

הראל שליסל: עכשיו החרגנו – אתם תראו עוד מעט במזון את הבשר – אז הבאנו כבר את הבשר בפניכם, אבל יכול להיות שמחר ניתקל במוצר חדש שנרצה להחריג.

מיכאל ביטון: כן, אבל זה לא מה שהוא שאל אותך.

הראל שליסל: לא, אבל זה כן חשוב.

מיכאל ביטון: הוא שאל אותך למה בדרך כלל הסמכויות האלה הן של שר וכאן הן של פקידים כאשר השר מבקש אישור מפקידים.

הראל שליסל: זה לא בדיוק כך.

מיכאל ביטון: תסביר את הרציונל.

הראל שליסל: אני לא חושב שהמנגנון זה ששר מבקש אישור מפקידים ואני אסביר.

איתי עצמון: זה כתוב שחור על גבי לבן.

הראל שליסל: אתה לא רוצה שבלי חקיקה אפשר יהיה לבטל את העיקרון הכול כך חשוב שהממשלה רוצה עכשיו לקבוע שהיבוא כברירת מחדל אירופאי.

הראל שליסל: מי שירצה לחרוג מהעיקרון הזה, הוא יצטרך לעבור ועדה מקצועית ואחר כך הוא יוכל לערער עליה.

הראל שליסל: כל שר יכול לערער על הוועדה.

הראל שליסל: אגב, אם הוועדה לא התכנסה, אוטומטית המוצר מוחרג.

הראל שליסל: אגב, גם בזמן שהוועדה דנה, לרגולטור, עוד מעט תראו - - -

מיכאל ביטון: סליחה, לפעמים יש פיל בחדר אבל צריך לדבר עליו.

מיכאל ביטון: אתם לא סומכים על שר?

הראל שליסל: אנחנו סומכים על שר.

מיכאל ביטון: אתם לא סומכים עליו שהוא יבחר נכון את החריגים?

הראל שליסל: זה לא עניין של סומכים.

הראל שליסל: אני לא חושב שזה נובע משם.

מיכאל ביטון: אז למה בניתם מנגנון כזה?

הראל שליסל: כי בסוף יש מדרג, כמו שאמר קודם היועץ המשפטי של הוועדה בהקשר אחר.

הראל שליסל: יש מדרג.

הראל שליסל: מה שמתאים לחקיקה, מה שמתאים לתקנות, מה שמתאים לנהלים.

הראל שליסל: אנחנו חושבים שזו רפורמה שהיא בבסיס, היא ביסוד.

מיכאל ביטון: זה על דעת השרה?

הראל שליסל: זה עבר ממשלה.

טלי ארפי: הממשלה עצמה קיבלה על עצמה את ההסדר שאתה יכול לקבל הסדר חריג.

מיכאל ביטון: למה?

טלי ארפי: משום שהיא רואה לנכון את התכלית המאוד מאוד חשובה של הסרת חסמים.

מיכאל ביטון: ואת התכלית הזאת אי אפשר להשיג את זה בסמכויות של שר?

הראל שליסל: אדוני היושב ראש, כל דבר אפשר כאן לשנות אבל אתה תצטרך או חקיקה - - -

מיכאל ביטון: אני לא בטוח שאני רוצה לשנות.

מיכאל ביטון: אני רוצה לדעת שגם השרה הבינה מה היא רצתה.

טלי ארפי: בוודאי.

טלי ארפי: זו הצעת חוק ממשלתית.

טלי ארפי: היו דיונים עליה, פורסמו הערות לציבור וההערות האלה הובאו בפני השרים.

טלי ארפי: היה דיון על זה גם בממשלה, גם בוועדת השרים.

טלי ארפי: ההצעה שמונחת בפניכם היא הצעת חוק ממשלתית.

איתי עצמון: השאלה היא עקרונית והשאלה למה למשל אי אפשר למשל להסתפק בהמלצה או בחובת היוועצות.

איתי עצמון: זה ברור ששר שפועל בניגוד להמלצה של צוות מקצועי כזה עם הרכב שמשקף מגוון של שיקולים ואיזונים, צריך נסיבות מאוד מיוחדות וצריך נימוק טוב למה הוא חורג מההמלצה.

הראל שליסל: גם היום יש ועדות חריגים למשל בנושא של תקינה שדורשת כל מיני אישורים של שרים.

הראל שליסל: לגבי הנקודה כאן, כל שר שירצה להחריג מוצר והוועדה המקצועית לכאורה לא תקבל את העמדה של הרגולטור – השר יכול לערער עליה ואז מי שקובע זאת הממשלה ולא הפקידים.

הראל שליסל: כך שאין כאן שום מצב שבו ועדה מקצועית של פקידים עוצרת שר.

הראל שליסל: בסוף מי שיעצור אותו, זאת הממשלה.

הראל שליסל: תראו גם בברירת המחדל איך יעבוד התהליך.

מיכאל ביטון: אני לא מתנגד למודלים מיוחדים של היררכיה.

מיכאל ביטון: עדיין זה מודל ייחודי שהצעתם וזה לא באמת קשור לשר כזה ספציפי או אחר.

מיכאל ביטון: אנחנו כן נרצה לדעת בבירור שזה על דעת השרה, הדיוק הזה, ושזה מקובל עליה.

טלי ארפי: זאת הצעת חוק ממשלתית.

מיכאל ביטון: אם יהיו עוד הסתייגויות ליועץ המשפטי אחרי שהוא יבחן את זה במבט רחב יותר, אנחנו נמשיך את הדיון על הדבר הזה.

מיכאל ביטון: כרגע נקבל אותו כפי שהצעתם.

מיכאל ביטון: יש לנו ארבע התייחסויות ואנחנו מסיימים.

מיכאל ביטון: אני נותן לכל אחד מכם דקה בלבד לדבר.

מיכאל ביטון: דניאלה רז, המועצה הלאומית לשלום הילד, בבקשה.

דניאלה זלוטניק רז: תודה רבה.

דניאלה זלוטניק רז: אני מבינה שוועדת החריגים קובעת על איזה תקנים אנחנו משאירים את ההסדר הקיים.

דניאלה זלוטניק רז: יש לי כמה הערות בהקשר הזה.

דניאלה זלוטניק רז: לדעתי הרכב הוועדה הוא לא כל כך ממוכוון.

דניאלה זלוטניק רז: בסופו של דבר אנחנו רואים נציגים שאמונים בעיקר על היבטים כלכליים, היא לא כוללת נציג של משרד הבריאות, היא לא כוללת נציג של ארגוני החברה האזרחית.

טלי ארפי: זה לא נכון.

טלי ארפי: אני התייחסתי לזה שיש בחוקים הרלוונטיים, לכל חוק יש את ההרכב של הוועדה ואת הסמכויות עצמן.

טלי ארפי: אתם תראו כשנגיע לחוקים שמתייחסים למקורות אנרגיה, לחוק המזון.

מיכאל ביטון: שם יהיו נציגים.

טלי ארפי: תסתכלי ותוכלי להעיר הערות, אם עדיין יהיו לך הערות.

דניאלה זלוטניק רז: עם כל הכבוד אני מבינה, אבל אני חושבת שגם לוועדה שקשורה בהליכי תקינה ויבוא צריך נציג של משרד הבריאות שבסופו של דבר אם אחת הסיבות להחרגה של תקנים היא בגלל שיקולי בטיחות.

דניאלה זלוטניק רז: בנוסף אני רוצה לומר שאני רואה מהנוסח שהזכות להגיש בקשה כזאת ניתנת לממונה על התקינה בלבד וזה כן משהו שהייתי תוהה אם כדאי לשקול להרחיב את האפשרויות של למשל ארגוני חברה אזרחית שפועלים לטובת הציבור או היבטים אחרים.

מיכאל ביטון: אני בעד שילוב החברה האזרחית בממשלה ואת התקשורת הטובה, אם יש דרך ויש ניסיון בחקיקה קודמת.

איתי עצמון: אני לא חושב שזה כל כך רלוונטי כאן.

איתי עצמון: לפחות להבנתי.

איתי עצמון: מדובר על בקשה של שר לתקן חקיקת משנה ולצורך הבקשה שלו לקבוע נושא מסוים בחקיקת משנה, הוא צריך לקבל אישור של הגוף הזה, של ועדת החריגים הזאת.

איתי עצמון: זאת המטריה שלנו.

מיכאל ביטון: אבל לגבי נציגות של בריאות וכולי, במוצרים ספציפיים, זה בהחלט.

מיכאל ביטון: כפי שאמרתם, אתם תציגו את הרכבי הוועדות.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: אלישבע בר, יועצת משפטית, סיסטם מעבדות, בבקשה.

אלישבע בר: צהרים טובים.

אלישבע בר: רציתי להתייחס לנושא של ועדת החריגים.

אלישבע בר: קודם דובר על כל הנושא של מנגנון האכיפה.

אלישבע בר: מנגנון האכיפה, ראינו שיש המון קשיים גם ביישום, גם בסמכויות, גם באחריות כפי שהציג עורך דין שיף.

אלישבע בר: אני חושבת שוועדת החריגים צריכה לפעול בדיוק הפוך.

אלישבע בר: אנחנו כרגע מטמיעים שינוי שגם למעבדות הפרטיות אין שום בעיה עם כל הנושא של תקנים אירופאיים.

אלישבע בר: הבעיה היא בעיה של מנגנון הסינון שכרגע אנחנו נותנים את המושכות בידיים של היבואנים וזה עלול ליצור כשל רציני גם בבטיחות וגם בבריאות, בכל מה שקשור למוצרים של צעצועים, של חשמל, של ברזל שהוזכר קודם.

אלישבע בר: לכן אני חושבת שוועדת החריגים צריכה לפעול הפוך.

אלישבע בר: לא לבחון איזה מוצרים להשאיר תחת ביקורת של המעבדות אלא לעשות בד בבד – אחד, להטמיע כאן מנגנון של אכיפה שישולבו בו כל המעבדות הפרטיות שאני מניחה שזו תרבות שייקח לה לפחות את השנתיים-שלוש הקרובות, ובמקביל לשחרר את המוצרים שהם מה שנקרא בדרגת בטיחות נמוכה יותר ולא מה שנקרא ללכת במנגנון הפוך של ההצהרות קודם כל ואז לראות מה חריג.

אלישבע בר: ללכת הפוך, בד בבד עם הטמעת מנגנון האכיפה, לשחרר לאט לאט את אותם מוצרים - - -

מיכאל ביטון: אנחנו נקצה זמן לדיון על אכיפה.

מיכאל ביטון: אנחנו ניקח את ההתייחסויות של האוצר והכלכלה בסוף.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: רחל גור, בבקשה.

מיכאל ביטון: אחריה אייל פרובלר.

מיכאל ביטון: אתם הדוברים האחרונים.

מיכאל ביטון: יש לכם דקה, כל אחד.

רחל גור: אפילו פחות מדקה.

רחל גור: יש לוועדה הזאת את היכולת, במידה שתמצא יותר מדי החרגות, לרוקן את החוק מתוכן.

רחל גור: לכן אנחנו מציעים לדייק את הסמכות של הוועדה ולהוסיף לסעיף 2יח(ג) סעיף נוסף.

רחל גור: סעיף (ג1) שבו יהיה כתוב ש"הוועדה תכריע לגבי ההחרגה לאחר ששקלה את ההצדקה להטלת החובה ומצאה כי קיים חשש ממשי לפגיעה בבריאות הציבור או בטיחותו".

רחל גור: שיהיה ברור שמדובר כאן על חריג ולא על הכלל.

רחל גור: תודה.

מיכאל ביטון: בסוף נשמע התייחסות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אייל פרובלר.

אייל פרובלר: אדוני, שתי התייחסויות ברשותך.

אייל פרובלר: אני מסכים – ההתאחדות מסכימה – עם הערת היועץ המשפטי לוועדה על הצורך של שרת הכלכלה לקבל אישור של ועדה חיצונית והרציונל הוא ברור.

אייל פרובלר: אתם אמרתם זאת קודם אבל זה אותו רציונל, דרך אגב – אני לא יודע אם אתם יודעים – שכל התאמה במדינת ישראל היום צריכה לקבל את אישור, לא פחות ולא יותר, ראש הממשלה.

אייל פרובלר: זה אותו רציונל שהיה ברפורמה הקודמת וזה הרציונל עכשיו, לא לתת לשרה את שיקול הדעת.

אייל פרובלר: לגבי הרכב הוועדה.

אייל פרובלר: אמרו נכון ואני רוצה לחזק.

אייל פרובלר: הוועדה הזו לדעתנו לא מאוזנת.

אייל פרובלר: בתקינה יש תמיד שני קצוות.

אייל פרובלר: האחד זה הנושא של הפתיחה ליבוא, הנושא הכלכלי, והשני הוא בריאות, בטיחות, סביבה.

אייל פרובלר: אין כאן איזון.

אייל פרובלר: אין כאן נציג, גם בתקינה.

אייל פרובלר: אמרתם בחוקים אחרים אבל זה לא קשור לחוקים אחרים.

אייל פרובלר: חוק התקנים (מוצרים) יכולים להביא לפגיעה בבטיחות, בבריאות, בסביבה.

אייל פרובלר: אין כאן נציגים של הגופים האלה.

אייל פרובלר: רשות התחרות, אתם יודעים מה היא מייצגת.

אייל פרובלר: אגף תקציבים, אנחנו מבינים שהוא מוביל את החוק.

מיכאל ביטון: מה ההמלצה שלך?

אייל פרובלר: לאזן.

אייל פרובלר: איפה נציג הצרכנים?

אייל פרובלר: עזוב נציג תעשיינים.

אייל פרובלר: משרד הבריאות, משרד להגנת הסביבה.

אייל פרובלר: יש לך רשות תחרות, אגף תקציבים, ממונה על חוקיות היבוא במשרד הכלכלה שברור מאיזו פוזיציה הוא מגיע.

אייל פרובלר: איפה יתר המשרדים?

אייל פרובלר: צריך לאזן את הוועדה הזאת.

מיכאל ביטון: חברים, אתם תיקחו את ההערה הזאת.

מיכאל ביטון: היועץ המשפטי, אנחנו נדון אם הוועדה תדרוש עוד נציגים גם בוועדה הזאת.

מיכאל ביטון: אולי אתם תציעו לנו הצעה משופרת.

איתי עצמון: כלומר, הדיון בוועדת החריגים יימשך בישיבה הבאה.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: על הרכב הוועדה.

מיכאל ביטון: רק על ההרכב.

מיכאל ביטון: אם יהיו עוד הערות, בסדר.

מיכאל ביטון: יש לכם עוד התייחסות לדברים שנאמרו על ידי ארבעת הדוברים האחרונים?

נעם דן: לעניין שינוי הרכב ועדת החריגים.

נעם דן: ההרכב הזה עבר גם החלטת ממשלה.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: יש כנסת.

מיכאל ביטון: אחרי הממשלה יש כנסת.

נעם דן: אני יודעת.

מיכאל ביטון: הממשלה עובדת אצל הכנסת.

נעם דן: ברור.

מיכאל ביטון: לפעמים מתבלבלים.

מיכאל ביטון: לא לבוא עם טיעון שיש ממשלה.

מיכאל ביטון: אל תתחילי עם זה כי אז איבדת אותנו בדרך.

מיכאל ביטון: הממשלה עובדת אצל הכנסת והחוק נחקק בכנסת.

נעם דן: אתה צודק.

מיכאל ביטון: לכן אל תבואו עם טענה שאומרת שהממשלה החליטה.

נעם דן: רציתי להבהיר שדנו המון בנושא של הרכב ועדת החריגים והיותו מאוזן.

נעם דן: להציע כאן הצעות כמו שנאמר כאן עכשיו, נציג תעשיינים בוועדה?

מיכאל ביטון: הוא לא אמר תעשיינים.

מיכאל ביטון: הוא אמר צרכנים.

טלי ארפי: הוא אמר גם תעשיינים.

מיכאל ביטון: בריאות, סביבה, אינטרס ציבורי – בהחלט יכול להיות.

נעם דן: נציג הבריאות בוודאי יהיה בכל התחום שקשור לבריאות, אם אלה תמרוקים וכולי.

מיכאל ביטון: אמרתי לכם לשבת ולחשוב על ההרכב ולחשוב פתוח על עוד דמויות שיכולות לשפר את האינטרס הציבורי ולאזן את הרכב הוועדה.

מיכאל ביטון: יש עוד התייחסויות לדברים אחרים?

מיכאל ביטון: הבהרות?

מיכאל ביטון: אין.

מיכאל ביטון: אנחנו מסכמים את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו נסכם את פסקה (11) כפי שהייתה לגבי ועדת החריגים.

מיכאל ביטון: התחלנו את הדיון וכמעט סיכמנו אותו בפסקה הזאת.

מיכאל ביטון: נשלים את זה בתחילת הדיון הבא ונעבור על הפסקאות הבאות.

מיכאל ביטון: אני מאוד מודה לחברי וחברות הכנסת שהשתתפו בדיון.

מיכאל ביטון: מה שיפה בוועדת כלכלה זה שהדיון ענייני, מכבד, מתקדמים ועושים.

מיכאל ביטון: אני מודה לאנשי המקצוע, גם על השעות וגם על ההכנה.

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך מהמקום בו הפסקנו.

מיכאל ביטון: בשעה 14:00 אנחנו מתחילים את הישיבה הבאה בנושא אחר.

מיכאל ביטון: נירה שפק דפקה כניסה אופנתית, רוצה לומר משהו ונאפשר לה.

נירה שפק: לא.

נירה שפק: אני לא חברת ועדת הכלכלה, אבל יש נושאים שחשובים לי ונדונים כאן.

נירה שפק: אנחנו רצים בין הוועדות.

נירה שפק: אם תוכלו להוציא הודעה שתאמר לאיזה סעיפים הגעתם כדי שנוכל להצטרף להמשך.

מיכאל ביטון: תשלחי את הרמ"טית שלך לאנשים שלי.

מיכאל ביטון: אנחנו בפסקה (11) בחוק היבוא.

מיכאל ביטון: ברפורמת היבוא.

מיכאל ביטון: את צודקת.

מיכאל ביטון: את לא יכולה להיות בכל מקום ולדעת היכן אנחנו אוחזים.

נירה שפק: זה מאוד חשוב, בטח בחודשיים האלה.

מיכאל ביטון: נעשה את זה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם.

מיכאל ביטון: הישיבה נעולה.