ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 6, 2021-09-30 11:00

יוליה מלינובסקי: אני פותחת את הדיון.

יוליה מלינובסקי: אנחנו עושים היום דיון ראשון על נושא הרפורמה בכשרות.

תומר רוזנר: רק להגיד את הכותרת.

תומר רוזנר: אנחנו דנים בחוק התכנית הכלכלית לשנות הכספים 2021 ו-2022, פרק כ', ייעול מערך הכשרות.

יוליה מלינובסקי: יופי, זה מאוד חשוב, הייעוץ המשפטי פה עם היד על הדופק, שאנחנו נהיה הכי מסודרים שבעולם.

יוליה מלינובסקי: כמה דגשים.

יוליה מלינובסקי: היום הדיון הפתוח, היום אפשר להתייחס לחוק ולכל ההיבטים באופן כללי, וזה פתוח לכולם, לכל הציבור, גם לחברי הכנסת כמובן, נציגי הממשלה, וגם לציבור הרחב שנרשם בזום.

יוליה מלינובסקי: מהדיון הבא אני לא אקבל שום התייחסות כללית לחוק, הוא טוב, הוא לא טוב, מה הוא עושה, מה הוא לא עושה, הדיון הבא זה כבר הקראות של סעיפי החוק ומהדיון הבא ההתייחסויות צריכות להיות ספציפיות לסעיפי החוק עצמו.

יוליה מלינובסקי: היום, לכל מי שיש להגיד, אנחנו פה, אנחנו קשובים, אנשי המקצוע שלנו פה וסביר להניח שיהיו דברי חוכמה ואנחנו בהחלט פתוחים להצעות ולתיקונים.

יוליה מלינובסקי: יחד עם זאת החוק הזה, אנחנו נדון בו וזה יעבור בסוף.

יוליה מלינובסקי: אז מי שרוצה להיות איתנו, מי שרוצה להיות שותף, מי שרוצה להשפיע, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: מי שרוצה לשבת על הגדר ולצעוק געוואלד, זכותו, בחירה שלו.

יוליה מלינובסקי: זה בנושא הזה.

יוליה מלינובסקי: הנושא של אבי מעוז, ואני אתייחס לזה עכשיו בהתחלה כדי למנוע אחר כך דברים לא נכונים.

יוליה מלינובסקי: אני ראיתי את המכתב שלך אתמול בערב.

יוליה מלינובסקי: קצת על סדר הדברים בכנסת, כתוב שם שאתה פנית לשר מתן כהנא, שיושב פה לצדי, תודה רבה לך, אדוני השר, וביקשת ודרשת ממנו לזמן לדיון הזה כל מיני גורמים.

יוליה מלינובסקי: אז רק לשם הבהרה, השר מתן כהנא, כבודו במקומו מונח, לא קובע דברים בכנסת.

אבי מעוז: לא פניתי לשר כהנא וזה לא כתוב במכתב שלי.

יוליה מלינובסקי: כנראה באחת הכתבות זה היה כתוב, אז סליחה.

יוליה מלינובסקי: שיהיה ברור, הדברים בכנסת קשורים לכנסת, זה נקרא הפרדת רשויות, השר כהנא מנהל את המשרד שלו, מה שקשור לכנסת וכל שיזומן לפה והוא יהיה רשאי להיכנס לפה וידבר, סדרי דיון וכן הלאה וכן הלאה זה בבקשה דרכי ודרך מנהלת הוועדה.

אבי מעוז: לכן שלחתי את המכתב אל עידית ולא לשר כהנא וביקשתי לזמן את כל הגופים שביקשתי לזמן.

יוליה מלינובסקי: אני אסביר.

יוליה מלינובסקי: טוב מאוד שעשית את זה אתמול בערב כשהדיון נקבע להיום ל-11:00.

יוליה מלינובסקי: ראיתי את המכתב שלך, ראיתי את הבקשה שלך לזמן, אתה הסתמכת על זה שבישיבה אחת רשומה במוזמנים, לדעתי, נכון?

אבי מעוז: אני הסתמכתי על זה שקיבלנו רשימת מוזמנים ובסוף היה כתוב ועוד ואני לא יודע מה ה'ועוד' הזה כולל.

יוליה מלינובסקי: אז אני אסביר איך זה עובד, להבא.

יוליה מלינובסקי: כשאנחנו כותבים דיון אנחנו פותחים רישום לכולם, אני מזמינה משרדי ממשלה רלוונטיים שהם חשובים לי לדיון, אני מחייבת אותם להגיע, הציבור הרחב רואה את הזימון לישיבה ונרשם.

יוליה מלינובסקי: מי שנרשם מופיע, מי שלא נרשם לא מופיע.

אבי מעוז: ואם חבר כנסת מבקש לזמן גופים נוספים?

יוליה מלינובסקי: בשמחה רבה, הם מוזמנים.

אבי מעוז: אז איך אני עושה את זה?

יוליה מלינובסקי: הם צריכים להירשם דרך הקישור הרלוונטי באתר הכנסת, כמו כל הגופים האחרים.

יוליה מלינובסקי: זה מה שעושים, יש לי פה רשימה מאוד ארוכה של אנשים שראו את הזימון ונרשמו.

אבי מעוז: לא הבנתי.

אבי מעוז: את רושמת שאת מזמינה את ישיבת הר עציון, אני שואל למה דווקא הר עציון.

יוליה מלינובסקי: אני לא מזמינה אותם.

יוליה מלינובסקי: אני לא הזמנתי אותם ואני שוב פעם מבהירה את הנושא, כשאני מפרסמת דיון אני מפרסמת את זה גם באתר הכנסת, על ידי מנהלת הוועדה, ואז כל הגופים הרלוונטיים שמעוניינים בכך נרשמים, יש דד ליין עד מתי הם יכולים להירשם והם מקבלים אישור ממנהלת הוועדה שהם נרשמו, שם זה נגמר.

יוליה מלינובסקי: לזמן אותם, חצי עולם ואחותו, לפה אני לא יכולה, גם מטעמי קורונה, אנחנו די מוגבלים בכמות הנוכחים החיצוניים באולם הוועדה.

יוליה מלינובסקי: זה בנושא הזה, אם יש לך על זה שאלות אתה מוזמן לפנות למזכירות הכנסת ולקבל הבהרות.

יוליה מלינובסקי: בנושא המהותי של המכתב שלך.

יוליה מלינובסקי: בשום פנים ואופן אני לא אאפשר, לא לייעוץ המשפטי של הכנסת וגם לחברי הכנסת להתייחס לעתירה שלך שתלויה ועומדת בבית המשפט העליון.

יוליה מלינובסקי: אנחנו פה לא גוף שיפוטי, זה אסור, זה פגיעה בהליך ואם יש לך שאלות תפנה – זאת אומרת יש הליך תלוי ועומד בבית המשפט העליון, אנחנו עוד לא קיבלנו ככנסת שום צו מבית המשפט העליון מה עלינו לעשות, להשיב, עד מתי ואיך, בגלל זה אסור לי בתכלית האיסור להתייחס לכל מה שקשור לעתירה ולמהות העתירה.

יוליה מלינובסקי: כי זה היה חלק מהותי במכתב שלך.

אבי מעוז: לא, החלק המהותי במכתב שלי, אני ציינתי את העתירה וביקשתי שבתור נושא תעלה לדיון השאלה האם לפצל את פרק כ', ייעול מערך הכשרות, האם לפצל אותו מחוק ההסדרים ולהעביר אותו להליך חקיקה רגיל, וביקשתי שהשאלה הזאת תעלה בוועדה ואם לוועדה יש סמכות לפצל.

יוליה מלינובסקי: אני דוחה את הדבר הזה על הסף, אנחנו לא נתייחס לעתירה ולמהות העתירה.

אבי מעוז: לא, עזבי את העתירה, העתירה - - -

יוליה מלינובסקי: סליחה, לא נדון על זה.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אני שמה דברים כבר עכשיו שיהיה לנו ברור איך אנחנו עומדים.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא נתייחס לעתירה, לתוכן העתירה, אנחנו ככנסת נכבד כל החלטה של בית המשפט העליון וכמובן אנחנו נפעל בהתאם, בזה סיימנו.

יוליה מלינובסקי: עכשיו, סדר הדברים בדיון.

יוליה מלינובסקי: אני אפתח את הדיון עם מצגת קצרה שאני והצוות שלי הכנו על מה שקורה לנו עכשיו ועל מה שהיה, זאת אומרת אני לא אתייחס לרפורמה עצמה עכשיו, אני אתייחס למה שקורה וקרה בעבר.

יוליה מלינובסקי: בהמשך השר מתן כהנא יציג את הרפורמה, אחרי השר כהנא הנציגה של משרד האוצר תביא לנו נתונים כלכליים שהם הצליחו לגרד בזמן האחרון ואנחנו נלך לפי סדר ההגעה של חברי כנסת, מי שהיה הראשון הוא ידבר, אחר כך זום, התייחסות.

יוליה מלינובסקי: זה יתנהל כך כי אנחנו חייבים לתת גם מענה לאנשים שיושבים בזום ואנחנו לא נפקיר אותם, זה ברור?

יוליה מלינובסקי: כמובן אני מבקשת מכולכם לשמור על תרבות דיבור, לא להתפרץ, לא לקלל, להיות ענייניים, למרות שיש פה הרבה מאוד אמוציות.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת את זה גם מחברי הקואליציה וגם מחברי האופוזיציה, לפחות בואו נכבד את עצמנו והאנשים שצופים בנו עכשיו גם בערוץ הכנסת וגם בזום.

יוליה מלינובסקי: המצגת מחולקת לכם.

יוליה מלינובסקי: פה אנחנו פירטנו במצגת את הנושאים שיעלו במצגת, שזה כמה סעיפים, עשינו את זה מאוד קצר וענייני, הכשלים הבולטים במערך הכשרות הקיים, עלויות כלכליות של מונופול כשרות, הפגמים באופן העסקת משגיחי הכשרות במערך הנוכחי, שקיפות מערך כשרות על ציר הזמן וסיכום, אז למי שייכת היהדות והכשרות.

יוליה מלינובסקי: בעיניי, לכולנו.

יוליה מלינובסקי: השקף הבא.

יוליה מלינובסקי: פה אנחנו מתייחסים לכמה היבטים, חלק מהדברים יחזרו על עצמם כי הכול קשור להכול.

יוליה מלינובסקי: ליקויים תפקודיים ומובנים בעבודת משגיחי הכשרות, היעדר בהירות ואחידות בנוגע לדרישות הכשרות, יחס משגיח-מושגח גורם לניגוד עניינים, עלויות כלכליות של מונופול הכשרות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו חפרנו בחומר הקיים, ואני חייבת להגיד שהוא מאוד דליל, איכשהו יש הרגשה של חור אחד שחור בכל מה שקשור לכשרות והגענו לכמה מסקנות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא יודעים מתי המשגיח מגיע לעסק, כמה שעות הוא עובד בעסק, אין על זה פיקוח, יש לאותו משגיח הרבה עסקים שהוא משגיח עליהם ולפעמים זה יוצר כפילויות וגם פוגע באיכות הכשרות.

יוליה מלינובסקי: לרפורמה יש שתי מטרות, כמובן איכות הכשרות, כי אנחנו כולנו צורכים את הכשרות ואנחנו רוצים שהכשרות תהיה ראויה ושתענה לכל הכללים הרלוונטיים, ואנחנו כמובן רוצים שזה יהיה יותר זול, כי בהמשך תראו על איזה סכומים אנחנו מדברים.

יוליה מלינובסקי: היו על זה כמה פסקי דין של בית המשפט העליון, על אופן ההעסקה של משגיחים, שיש תלות בין משגיח לבית עסק.

יוליה מלינובסקי: לצערי הרב פסק הדין הזה לא מיושם, עדיין אנחנו רואים קשר לא בריא ולא נכון בין המעסיק והמשגיח ואחת המטרות של הרפורמה זה לטפל גם בנושא הזה.

יוליה מלינובסקי: הגענו לעלויות הכלכליות של מערך הכשרות.

יוליה מלינובסקי: אני חייבת להגיד שהנתונים שהתבססתי עליהם זה דוח מ-2015, אין שום דבר אחר חדש ועדכני.

יוליה מלינובסקי: גם הדוח הזה, להגיד שהוא משקף את המציאות ב-100% גם אי אפשר, אנחנו רואים שב-2015 לפי ההערכות הכשרות עלתה לנו, בהערכה מאוד מאוד גסה, כ-2.8 מיליארד שקל, אבל הנתון היותר יפה ומעניין מבחינתי זה שזה בעצם מהווה 3% מכלל עלות המזון בישראל.

יוליה מלינובסקי: צריך להבין את זה.

יוליה מלינובסקי: כשמדברים על הכשרות צריך להבין שמאחורי הדבר הזה יש הרבה מאוד כסף ואנחנו כאזרחי ישראל משלמים על זה, בלי שום קשר אם אנחנו דתיים, חילוניים, אורתודוקסים, ציונות דתית, או ערבים או נוצרים או מוסלמים, אין קשר, כשאנחנו הולכים לסופר, כשאנחנו הולכים לבית מלון יש – אגב, ההערכה הזאת זה בלי פירות וירקות, תעשו חשבון בעצמכם, וזה גם בהערכה מאוד חלקית על נושא היבוא.

יוליה מלינובסקי: ברור שאנחנו ב-2021 והמספרים האלה כבר שונים לחלוטין, אנחנו גדלנו, גם מבחינת הצריכה שלנו, גם מבחינת האוכלוסייה שלנו, גם מבחינת היבוא, אז סביר להניח שפה אפשר להכפיל או לשלש את המספר הזה.

יוליה מלינובסקי: ברור שזה משפיע על כולנו גם באוכל, גם במלונות וגם ביבוא וגם בתעשייה, בכל מקום ומקום.

יוליה מלינובסקי: להמחשה שמנו פה, תודה רבה לחבר הכנסת בליאק, שבזכותך עלינו על הדבר הזה, את נוהל הרבנות בנושא הכשרות בבתי מלון.

יוליה מלינובסקי: אני לא יודעת להגיד אם זה נכון או לא נכון, זה לא ענייני, אני מדברת עכשיו על כסף, זאת אומרת שכשבית מלון רוצה כשרות יש לו נוהל מסודר מהרבנות מה התנאים.

יוליה מלינובסקי: אחד התנאים הוא שמשגיח צריך לקבל חדר בבית מלון, גם לו וגם למשפחתו בסוף השבוע.

יוליה מלינובסקי: ברור שמישהו משלם על זה, ברור שמי שאחר כך בא להתארח בבית מלון הוא משלם על זה.

יוליה מלינובסקי: זה לדעתי מובן.

אבי מעוז: אפשר לשאול שאלות באמצע?

יוליה מלינובסקי: לא, אחר כך בבקשה, כי קצת חוט המחשבה –

אבי מעוז: לא, רק הבהרה על מה שאת מדברת.

יוליה מלינובסקי: תרשום, בשמחה.

יוליה מלינובסקי: השקף הבא מתייחס לפגמים באופן העסקת משגיחי הכשרות הנוכחי.

יוליה מלינובסקי: יש קשר עם השקפים הקודמים, אמרתי, הכול קשור להכול.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מצאנו ש-65% ממשגיחי הכשרות היום – ואגב, הערכה, שוב פעם, אף אחד לא יודע להגיד בצורה חד משמעית, כולל משרד הדתות, כמה משגיחי כשרות יש לנו היום.

יוליה מלינובסקי: ההערכה נעה בין 3,000-2,000 ל-10,000-8,000, זה פחות או יותר טווח המספרים.

יוליה מלינובסקי: אז אנחנו לא יודעים מה קורה שם וזה שאנחנו לא יודעים יוצר לנו הרבה מאוד בעיות וגם בעיקר לאנשים, למשגיחי הכשרות עצמם.

יוליה מלינובסקי: הגענו להבנה ש-65% ממשגיחי הכשרות אינם מחזיקים בתעודת הסמכה, זאת אומרת אף גוף לא קבע שהבן אדם הזה מוסמך.

יוליה מלינובסקי: אגב הרפורמה, איכות הכשרות, אדוני השר, שהאיש הזה מוסמך מתעסק לנו בכשרות האוכל שלנו, איכות הכשרות, מקצוענות.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו דורשים מחשמלאי תעודה, אישור, רישיון, מרוקח, מחשבת שכר, הרבה מקצועות, פה שזה דבר שהוא לב ליבה של המדינה היהודית, הוא פרוץ, אין שום דבר.

יוליה מלינובסקי: אין הכשרות למשגיחים, זאת אומרת הם חופשיים כאלה, אף אחד לא דואג להכשרה המקצועית שלהם, שזה מאוד מאוד חשוב, כי העולם הוא מודרני, הדברים משתנים, חייבים לתת תשומת לב גם לנושא הזה.

יוליה מלינובסקי: הדרת נשים בתחום השגחת הכשרות.

יוליה מלינובסקי: היה על זה גם בג"צ ואז שום דבר לא קרה.

יוליה מלינובסקי: יש לנו היום שבע משגיחות כשרות, כי מצד אחד הרבנות התחילה להכשיר אותן, מצד שני היא לא מעסיקה אותן.

יוליה מלינובסקי: אני עשיתי גם בירורים הלכתיים על הנושא הזה, הפכתי פה למומחית, סוג של, להלכה, וקיבלתי תשובות חד משמעיות שאין שום סיבה להדרת נשים מהמקצוע.

יוליה מלינובסקי: להיפך, זה יכול להיות עוד מקצוע לנשים דתיות.

יוליה מלינובסקי: אישה בבית אחראית על הכשרות, אז למה בבית אתם סומכים עליה ועל טהרת המשפחה ועל הכשרות ועל האוכל ועל הכול ודווקא היא לא יכולה לעבוד בזה?

יוליה מלינובסקי: אני רואה בזה סתירה לוגית.

יוליה מלינובסקי: ניגוד עניינים ותלות בין המשגיח לבעל העסק.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על זה כאן שזה מאוד לא בריא, וזו אחת המטרות של הרפורמה, ליצור תאגידים שהמשגיח יהיה מועסק על ידי תאגיד, שהוא לא יקבל כסף מבעל העסק, ששיקול הדעת שלו יהיה נקי משיקולים של פרנסה וסימפתיה אישית או אנטיפטיה אישית.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה גם להתייחס לשיעור הנפוטיזם בתוך המערכת.

יוליה מלינובסקי: אני לא אגלה פה סודות, היה דוח מבקר מאוד מאוד חריף על נושא של נפוטיזם, נפוטיזם זה קשרים משפחתיים, בכל הגופים האלה, גם במועצת הרבנות הגדולה, ששם זה בכלל מעניין, זה אח, זה בן, זה חתן וזה, אבל זה גם כמובן יורד למטה.

יוליה מלינובסקי: גם דוח המבקר שפורסם ב-2017, אני מקריאה: ב-20 מועצות דתיות נמצאו 26 בעלי תפקידים להם קרבה משפחתית למשגיחים הפועלים בתחומן, אסורה על פי נוהל, בלי שהמועצה הדתית אישרה זאת באישור חריג כפי שנהוג.

יוליה מלינובסקי: זו גם נקודה שחייבים לתת על זה את הדעת.

יוליה מלינובסקי: הדוח פורסם ב-2017, אני לא אחדש לכם אם אני אגיד שלא קרה עם זה כלום.

יוליה מלינובסקי: פגיעה בפרנסה וזכויות סוציאליות של משגיחים.

יוליה מלינובסקי: אנחנו ראינו את זה במיוחד בתקופת הקורונה, אדוני השר.

יוליה מלינובסקי: שוב פעם, לא כולם, בלי להכליל, בלי לפגוע בשם הטוב, אבל אני גם עשיתי על זה בירורים, דיברתי עם משגיחים, דיברתי עם ראשי מועצות דתיות, ובשיחות סגורות הם אמרו לי, כן, זה קורה, יש הרבה משגיחים שמקבלים את הכסף בשחור מבעל העסק, בלי שום דבר.

יוליה מלינובסקי: ואז מה קורה?

יוליה מלינובסקי: אם זה בשחור זה נחמד, אבל אז הבן אדם הזה לא מקבל זכויות סוציאליות כמו שצריך כי הזכויות באות מהפרנסה, ממה שבלבן.

יוליה מלינובסקי: אני כבר לא מדברת על זה שהמדינה לא מקבלת מסים, זה לא חשוב, אבל לא מקבלים זכויות סוציאליות, לא מקבלים פנסיה, חופשה, הבראה, זה לא קיים, זאת אומרת זה כזה בין שחור לאפור, מדי פעם לבן, אבל מאוד מאוד בזהירות רבה.

יוליה מלינובסקי: ואז באה הקורונה והאנשים היו צריכים ללכת לקבל אבטלה, אבטלה זה לפי לבן, כל מה שהיה בשחור לא נחשב, אז מה עושים?

יוליה מלינובסקי: בעיה.

יוליה מלינובסקי: הקורונה שמה לנו הרבה דברים מול הפרצוף וזה אחד הדברים למה אנחנו חייבים לדאוג לאנשים האלה, לדאוג לכבוד המקצוע שלהם, לפרנסה שלהם ולזכויות הסוציאליות חברתיות שלהם.

יוליה מלינובסקי: לנושא הזה שאין נוכחות משגיחים בבית העסק בהתאם להיקף השעות הנדרש.

יוליה מלינובסקי: אנחנו דיברנו על זה בשקף הקודם.

יוליה מלינובסקי: להדגיש שכל הכשלים שאני פירטתי פה, חלק מהם פורסמו בדוח המבקר מ-2009, ב-2017 המבקר חזר על הדוח שלו והנה פלא, לא השתנה שום דבר, כלום.

יוליה מלינובסקי: משרד הדתות, המועצות הדתיות הן בתחום האחריות שלכם, דוחות מבקר המדינה זה מחייב, אנא מכם, זה לא נגד, זה בעד.

יוליה מלינובסקי: אנחנו עוברים לשקף הבא.

יוליה מלינובסקי: פה אנחנו ניסינו להראות לוועדה ולציבור איך המדינה מתייחסת לתחום הכשרות ואיך התייחסה.

יוליה מלינובסקי: אספנו פה דוחות מבקר, דוחות של המכון הישראלי לדמוקרטיה, בשנים 2009-2007 היו דוח המבקר, אחר כך עשר שנים עוד פעם דוח מבקר, דוחות של המכון הישראלי לדמוקרטיה, לא קרה עם זה כלום.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת היו דוחות אבל נאדה, כאילו לשם שמים.

יוליה מלינובסקי: אחר כך אנחנו רואים שמ-2018 עד 2021 הנושא הזה בכלל לא טופל, זאת אומרת כאילו - - -

אבי מעוז: לא הבנתי, הדוח של המכון הישראלי לדמוקרטיה היה לשם שמים?

יוליה מלינובסקי: לא, אני מתכוונת שהדוחות של מבקר המדינה, למרות שזה מחייב, זה לשם שמים, נכתבו ולא צריך להתייחס, זה לשם שמים.

יוליה מלינובסקי: המכון הישראלי לדמוקרטיה לא מחייב אותנו, דוח מבקר מחייב, זה לפי חוק.

יוליה מלינובסקי: לפחות שם בשנים האלה הייתה איזה שהיא התעסקות בנושא, אחר כך בכלל חור שחור.

יוליה מלינובסקי: כן, תחפשו אותנו.

יוליה מלינובסקי: ופה אני מגיעה לשקף הבא שמראה לנו איך הכשרות משפיעה על כולנו ומראה לנו שאפילו אם, כמו שאמרתי קודם, אתה חילוני, אתה מוסלמי, אתה נוצרי, לא משנה מה, אתה הולך לסופר ואתה קונה מוצרים.

יוליה מלינובסקי: ברשותכם, אני אספתי את זה מהבית, לא חיפשנו במיוחד.

יוליה מלינובסקי: כפפות עם בד"צ.

יוליה מלינובסקי: את זה אהבתי, מסיר שומן עם כשרות, ניקוי שטיחים עם כשרות.

יוליה מלינובסקי: את זה גם אהבתי, הקש הזה לשתייה עם כשרות.

יוליה מלינובסקי: זה מצחיק, זה אצלי מהבית, קניתי את זה בטיב טעם, זה ריח למדיח כלים, תשאל את אשתך מה זה.

קריאה: למה?

קריאה: אני עושה את המדיח.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, אז אתה עושה את זה לא טוב.

יוליה מלינובסקי: זה ריח למדיח כלים, אני קניתי את זה בטיב טעם, במקרה שמתי לב.

קריאה: אז בטיב טעם מוכרים כשר?

יוליה מלינובסקי: זהו, בטיב טעם מוכרים כשר.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אפילו אם אני ארצה, כאישה חילונית ואני מחרימה ואני לא רוצה ואתה יודע, לא רוצה להשתתף בדבר הזה, זה בד"צ.

אבי מעוז: אולי בגלל שיש לזה ביקוש?

אבי מעוז: מה דעתך?

יוליה מלינובסקי: או שיש על זה השתלטות עוינת?

יוליה מלינובסקי: זה אקונומיקה כשרה, פיירי לניקוי כלים, זה ריח לכביסה.

יוליה מלינובסקי: לאסלות, חומר לניקוי אסלות עם כשרות, כן, זה ריח.

יוליה מלינובסקי: שוב, זה לשירותים שאנחנו שמים שם, זה גם כן עם בד"צ.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זה נמצא בכל בית בישראל, כל אישה משתמשת בזה בגודל כזה או אחר, תבנית לחד פעמי, בד"צ, חברים.

יוליה מלינובסקי: השארתי לכם כמה דובדבנים שבקצפת, את זה אהבתי, זה חומר הגנה נגד שמש, לא פחות ולא יותר.

יוליה מלינובסקי: אפרופו שזה קשור לכולנו, ויטמינים שאני קונה לילדים.

יוליה מלינובסקי: אפילו לא תיארתי לעצמי, יכול להיות שצריך, זה כשר.

יוליה מלינובסקי: ודבר אחרון שאני מבקשת מכם לשים לב לאן הגענו, ויכול להיות שאני לא מצאתי את הדוגמאות, קסמי שיניים עם בד"צ.

יוליה מלינובסקי: כולנו משלמים על זה, זה שייך לכולנו, לחילוניים, לדתיים, לאורתודוקסים, למוסלמים ולנוצרים במדינת ישראל, כי זה כלל במדינת ישראל נושא הכשרות, אבל אם אנחנו כולנו משלמים על זה לכולנו יש זכות ואפילו חובה להתערב בזה ולהביע דעה ואנחנו לא נשאיר את הדבר הזה אך ורק בידיים של מגזר כזה או אחר.

אבי מעוז: סליחה, הכשרויות שהראית בכל הדברים היפים האלה, זה כשרויות של הרבנות או שאין שם כשרות של רבנות בכלל וזה רק כשרויות של בד"צים מופרטים?

יוליה מלינובסקי: לא, יש גם כן.

אופיר סופר: זה חובה בחוק כל הכשרויות האלה, נכון?

אופיר סופר: אז למה הם עושים את זה?

יוליה מלינובסקי: כי – לא יודעת.

אבי מעוז: כי יש ביקוש.

אופיר סופר: לא, אני שואל למה הם עושים את זה.

אבי מעוז: כי יש ביקוש, ואת תחפשי משהו שהוא לא כשר.

יוליה מלינובסקי: למה אני משלמת על זה אני לא יודעת.

אופיר סופר: כשמישהו רוצה רוטב צ'ילי בהמבורגר והוא מוכן לשלם על זה, מה זה קשור?

אופיר סופר: אני שואל אם הכשרות הזאת - - -

יוליה מלינובסקי: לא, רגע, רגע, סליחה, סליחה, סליחה.

אופיר סופר: סליחה, אני נכנסתי עכשיו וזה נראה מאוד ציני, השר מתן כהנא, החקיקה שאתם עושים פה על הכפשת כל - - -

יוליה מלינובסקי: אדוני, אדוני, סליחה, סליחה.

אבי מעוז: חבר הכנסת סופר, היא ביקשה לכבד את הדיון.

יוליה מלינובסקי: סליחה, אם אתה תתנהג בצורה כזאת אתה תמצא את עצמך בחוץ לרענון.

אופיר סופר: חברת הכנסת יוליה, אני זוכר אותך מתבטאת בתור חברת כנסת, תיתני לדבר.

יוליה מלינובסקי: אני אמרתי בתחילת הדיון את סדרי העבודה של הוועדה ואתה תקבל.

אופיר סופר: כן, כן, אני ראיתי את מה שהיה.

אבי מעוז: אבל את ביקשת שהדיון יהיה מכובד, לא ציני.

יוליה מלינובסקי: אתה לא תתערב, אתה לא תצעק, אתה תקבל את זכות הדיבור שלך לפי ההגעה שלך לוועדה, אנחנו נשמע את כולם ונכבד, אבל אתה לא תתערב לי ולא לשר ולח"כים אחרים, בסדר?

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: ואני אוהבת אותך ומכבדת, ואתה יודע את זה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, אני בינתיים אאסוף את הדברים, ברשותך, שאנחנו לא נפריע לך.

מתן כהנא: בוקר טוב לכולם.

מתן כהנא: אני שמח לראות כאן את אלה שהכשרות במדינת ישראל יקרה לליבם.

מתן כהנא: מבחינתי זכות גדולה לטפל בנושא הזה של כשרות במדינת ישראל, נושא שלית מאן דפליג מוזנח לאורך שנים, שנמצא במצב רע מאוד ואני רואה לעצמי זכות, חובה ואפילו שליחות לטפל בנושא הזה.

מתן כהנא: אני עוסק בנושא הכשרות ובנושאים נוספים שקשורים בענייני דת ומדינה בשנתיים האחרונות בצורה אינטנסיבית, בעצם מאז שנכנסתי לכנסת.

מתן כהנא: נושא הכשרות, אני עוסק בו בעיקר, עסקנו בזה בצורה עוד יותר אינטנסיבית משאר הנושאים בדיונים, בקריאת דוחות, במסמכים, שמענו הרבה מאוד גופים שקשורים בנושא.

מתן כהנא: גם בנושא הזה נבחנו חלופות רבות ואנחנו מציגים היום את התכנית שאני חושב שהיא התכנית הטובה ביותר כדי לתת מענה לכשלים הרבים שמערך הכשרות במדינת ישראל לוקה בהם.

מתן כהנא: אני אומר לך, יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, שכמו שדיברנו בינינו אני מצפה שיהיו פה דיונים פוריים, דיונים משמעותיים, שכל מי שרוצה להגיד את דברו הוא יישמע כאן בוועדה, אולי יש דברים שאנחנו לא שמנו לב אליהם ויאירו את עינינו.

יוליה מלינובסקי: בשמחה.

מתן כהנא: ונעשה את הדברים הכי טוב שיכול להיות.

יוליה מלינובסקי: כפי שאמרתי, מי שרוצה להשפיע שיבוא, שידבר, שיביא, דברי חוכמה תמיד מבורכים.

מתן כהנא: אז דבר ראשון, כמה מילים נוספות על מה שאמרה פה חברת הכנסת מלינובסקי, בכלל למה נדרשת התכנית הזאת.

מתן כהנא: כמו שנאמר, היו דוחות רבים במעלה הדרך, גם דוח של מבקר המדינה, גם דוחות פנימיים של הרבנות, גם בג"צ נאלץ להתייחס לדברים האלה, נמצאו כשלים חמורים מאוד במערך הכשרות.

מתן כהנא: יש לי פה חוברת שלמה של דברים ששקלתי להקריא, אבל אחרי שחברת הכנסת מלינובסקי כבר עברה עליהם אני אחסוך אותם, אבל בגדול אנחנו רואים משגיחי כשרות שעבדו יותר מ-24 שעות ביממה, משגיחי כשרות שעובדים 16 עד 20 שעות ביממה, ברור לכולם שזה מצב לא הגיוני, מצד שני משגיחים שאמורים לעבוד הרבה שעות ולא עובדים.

מתן כהנא: אני מדגיש פה, מרבית המשגיחים עושים את עבודתם נאמנה, עושים עבודת קודש, אבל הדוחות האלה מצביעים על מצב חמור שמביא לידי כך שאנשים במדינת ישראל חושבים שהם אוכלים כשר, אבל הם לא אוכלים כשר, כולל משגיחים שהם בעצם מפקחים, מפקחים שהם בעצם משגיחים.

מתן כהנא: כל נושא היחסים בין משגיח למושגח קיבל התייחסות רבה בבג"צ פעם אחרי פעם, המדינה קיבלה הארכות כדי לטפל בזה.

מתן כהנא: הדבר הזה פוגע גם בכשרות, בזה שהממשקים האלה, ברור לכולנו, יוצרים לחצים לא סבירים על המשגיחים מצד בעלי העסקים ופגיעה קשה במשגיחים.

מתן כהנא: כמו שאמרה פה חברת הכנסת מלינובסקי, אני ישבתי עם נציגות של המשגיחים, הם תיארו לי מצב מאוד מאוד קשה.

מתן כהנא: הם תיארו מצב שהם מתחילים את החודש עם שמונה מסעדות שהם משגיחים בהם, וכולם יודעים כמה קשה מערך ההסעדה בישראל, ומסיימים את החודש עם ארבע מסעדות.

מתן כהנא: הם האחרונים על הפיירול של בעל המסעדה, הרבה פעמים אומרים להם: במקום לקבל משכורת תבואו עם המשפחה ותאכלו משהו.

מתן כהנא: אין להם תנאים סוציאליים.

מתן כהנא: אני מזכיר לכם, משגיח חולה, אם הוא בחור אחראי, ורובם כאלה, הוא צריך להתקשר לחבר שלו ולבקש ממנו להחליף אותו במסעדה שהוא משגיח בה ומהכיס שלו הוא מוציא כסף ומשלם לחבר שלו.

מתן כהנא: באמת שום תנאים סוציאליים, לא ימי מחלה, לא ימי חופשה, הדברים האלה הם פגיעה קשה במשגיחים והתכנית שלי בע"ה תפתור את זה.

מתן כהנא: היום במדינת ישראל יש לפחות 129 מונופולים של כשרות.

מתן כהנא: כל מועצה דתית היא מונופול כשרות בפני עצמו, יש עוד עליהם נוספים כי לפעמים גם רב מושב, אם יש לו עסקים שדרושים כשרות, אז זה און-טופ כל הדברים האלה.

מתן כהנא: המשמעות של זה שכל אחד הוא מונופול בפני עצמו, יש לזה השלכות רבות.

מתן כהנא: אני רוצה לתאר לכם את הסיטואציה הבאה, ואני מקדים ואומר ואני אחזור על זה, אני לא קובע פה עכשיו איזה מהרבנים צודק, אני רק מתאר סיטואציה.

מתן כהנא: דמיינו שתי משאיות שחונות ליד שדה של ברוקולי ומעמיסות את התוצרת, משאית אחת נוסעת למפעל של סנפרוסט, משאית אחת נוסעת למפעל של פרי גליל.

מתן כהנא: אותה תוצרת, עובר אותו תהליך, מפעל אחד יכול לשווק את התוצרת שלו ומפעל שני לא יכול לשווק את התוצרת שלו, כי כל רב במקום שלו קובע מה שהוא רוצה.

מתן כהנא: עכשיו אני חוזר ואומר, אני לא קובע מי צודק, יכול להיות שדווקא הרב שמחמיר בנושא הזה הוא הצודק, אבל עובדתית לא ייתכן שיש פה כל כך הרבה מונופולים שכל אחד עושה מה שהוא רוצה.

מתן כהנא: דוגמה נוספת, פטל.

מתן כהנא: אתם יכולים היום ללכת למסעדה בעיר מסוימת ולקבל עוגה עם פטל טרי, עוגה כשרה, וללכת לעיר אחרת ובמסעדה שם אסור להכניס פטל כי הרב המקומי לא מוכן להכניס פטל.

מתן כהנא: דמיינו רגע רשתות שיווק שרוצות לבוא בקשרים עסקיים עם ספקים.

מתן כהנא: הם לא יכולים לעשות את זה כי במקום אחד דורשים ממנו עלים מסוג אחד ובמקום אחר דורשים ממנו עלים מסוג אחר, במקום אחד הוא יכול להשתמש בברוקולי ובמקום אחר הוא לא יכול להשתמש בברוקולי, מבולקה נוראית בדבר הזה, כל אחד הוא מונופול בפני עצמו.

מתן כהנא: נוצר עוד מצב, שרבנויות לא מקבלות את הכשרות אחת של השנייה וזה גם בדוחות של מבקר המדינה.

מתן כהנא: היה מצב כזה שהרבנות בנתניה ובירושלים לא קיבלו כשרות של רבנויות אחרות.

מתן כהנא: זה יוצר, שוב פעם, מבולקה בנושא הכשרות.

מתן כהנא: לרבנות היום, כמו שהבנו, אין סמכות בקביעת הסטנדרט של מה זה כשר במדינת ישראל.

מתן כהנא: התכנית שלי תחזק את הסמכות של הרבנות בנושאים האלה.

מתן כהנא: יש אפילו היום רב בישראל שלא מוכן לתת כשרות להיתר מכירה, לרבנות יש איזה שהוא פטנט שלם של איך בעיר הספציפית הזו נותנים כשרות גם לדברים שקשורים בהיתר מכירה.

מתן כהנא: לרבנות היום יש יכולת אכיפה מאוד מאוד חלקית במידה שהיא מוצאת כשלים בנתינת כשרות כאשר הכלי המרכזי העומד לרשותם הוא השיימינג.

מתן כהנא: בעזרת ה' התכנית שלי תאפשר לרבנות להיות עם כלי פיקוח משמעותי עם שיניים.

מתן כהנא: הנושא הזה של כפל כשרויות, כולנו מכירים, רבים מהמבקרים הגדולים של התכנית, שצועקים מרה על לכאורה פגיעה ברבנות, הרי לא מכניסים לפה שלם אפילו גרגר בהשגחת הרבנות.

מתן כהנא: כפל הכשרויות הזה הוא עניין של עלויות מאוד כבדות.

מתן כהנא: אנחנו רואים שהיום, לצערי, הגענו למצב שהתקנות בכשרות אפילו מביאות לאובדן חיים, אישה צעירה איבדה את חייה כשאכלה קינוח חלבי במסעדה בשרית.

מתן כהנא: אני עובר לדבר על עיקרי התכנית שלי.

מתן כהנא: בגדול הכותרת של התכנית זה פתיחת שוק הכשרות לתחרות עם יצירה של מאזן אימה, של מירתת, על ידי גוף פיקוח חזק.

מתן כהנא: שני הדברים האלה אמורים לטפל במרבית הבעיות המדוברות.

מתן כהנא: הרבנות בתכנית שלי הופכת להיות הרגולטור שקובע את הסטנדרטים של מה זה כשר במדינת ישראל.

מתן כהנא: בעצם גוף כשרות פוגש את הרבנות פעם ראשונה בזה שהרבנות קובעת את הסטנדרטים.

מתן כהנא: אני קופץ רגע לקצה, בקצה התחתון של התהליך לרבנות יש גוף פיקוח חזק עם שיניים שיכול לשלול סמכות לתת כשרות שהוא זה שמייצר את המירתת, המושג ההלכתי של המירתת, של הפחד, של אנשים שחייבים לתת כשרות כמו שצריך וזה האיזון שניתן פה.

מתן כהנא: זה הכוח החזק שניתן לרבנות.

מתן כהנא: באמצע, מה שעד היום ניתן על ידי תיווך של המועצה הדתית בדמות החיבור בין בעל העסק לבין המשגיח בפיקוח זה יינתן על ידי גופים פרטיים, בין אם זה תאגידים עסקיים, בין אם זה גופי מלכ"ר או חל"צים, הם אלה שייתנו גם את ההשגחה וגם את הפיקוח.

מתן כהנא: אז אני חוזר שוב, הרבנות תגדיר שלושה סטנדרטים, נגיד עיקר הדין, מהדרין ומהדרין מן המהדרין.

מתן כהנא: כל גופי הכשרות שיקבלו אישור לכך יוכלו לתת כשרות בהתאם לסטנדרטים האלה ויהיה גוף שמבקר את זה ומוודא שהם נותנים את הכשרות שלהם על פי הסטנדרטים האלה.

מתן כהנא: יהיה גוף שנקרא הממונה, הוא גוף שאחראי על המִנהלות, הוא מרכז את המִנהלות של הדבר הזה, שהוא גם בתיאום עם הרבנות הראשית, עם מועצת הרבנות הראשית, מאשר לגופים להיות גופים שנותנים כשרות והוא גם מפעיל את גוף הפיקוח של הרבנות.

מתן כהנא: כיום בתכנית המוצעת יש דבר שנקרא מסלול שלושת הרבנים.

מתן כהנא: הרעיון הוא שכל שלושה רבני עיר, בהווה או בעבר, שעוסקים או שעסקו בנתינת כשרות, יכולים להגדיר סטנדרטים על פיהם גוף כשרות יכול לעבוד.

מתן כהנא: אני מקדים ואומר שזה הרבה יותר טוב מהמצב הקיים כיום, כי היום יש לנו בעצם 129 גופים שכל אחד מהם מגדיר לעצמו את הסטנדרטים שעל פיהם הוא עובד.

מתן כהנא: אני פה אומר, לא, רק שלושה רבני עיר יוכלו להגדיר את הסטנדרטים האלה.

אופיר סופר: מה זה רבני עיר? כושר?

מתן כהנא: אני אענה לך, אופיר.

מתן כהנא: אני פה אומר בצורה מאוד ברורה, זה לא החלום שלי, אני לא רוצה את המסלול הזה, אבל כרגע אני נאלץ להיות עם הנתיב הזה של שלושת הרבנים, אחת, למקרה שהרבנות, כמו שזה נראה כרגע, לא תשתף פעולה עם התכנית הזו, לא תקבע סטנדרטים, ולכן כדי שהתכנית הזאת תצא לדרך צריכים שיהיו סטנדרטים, סטנדרטים הלכתיים, משמעותיים.

מתן כהנא: הדבר השני זה למקרה שיהיו סטנדרטים שהם רחוקים מאוד מעיקר הדין, גם פה נוכל לבוא לשלושה רבנים מומחים בכשרות שנבחרו להיות רבני עיר במדינת ישראל.

מתן כהנא: למשל כבר היה לנו רב ראשי בישראל, אני מזכיר לכם, שיצא למאבק בהיתר המכירה.

מתן כהנא: אם עכשיו פתאום מועצת הרבנות הראשית, דבר שאני לא מעריך שיקרה, תחליט שהיתר מכירה זה לא כשר במדינת ישראל, אז יש את הנתיב הזה.

מתן כהנא: אני אומר פה משהו בצורה הכי ברורה ואני פונה בעיקר אליך, חברי חבר הכנסת אבי מעוז, אני לא רוצה את הנתיב הזה.

מתן כהנא: אני רוצה שהכול יהיה תחת הרבנות.

אבי מעוז: הכנסת את זה בתור עז?

מתן כהנא: לא, הכנסתי את זה ב - - -

אבי מעוז: אתה כבר מוכן להוציא את העז הזאת?

אבי מעוז: ככה אמרת ב'סרוגים'.

מתן כהנא: אני אומר את זה בצורה הכי ברורה בעולם, אם עכשיו אני אראה שהרבנות משתפת פעולה עם התכנית, קובעת שלושה סטנדרטים, אנחנו בקלות נוכל למצוא דרך להוריד את המתווה הזה מהתכנית.

אבי מעוז: בעברית קוראים לזה עז.

מתן כהנא: בעברית קוראים לזה הדרך שלי להבטיח שהתכנית תצא לפועל, אבל אני מבחינתי לא רוצה את הדבר הזה, רוצה שהכול יחסה תחת כנפיה של הרבנות הראשית לישראל.

מתן כהנא: שני נושאים נוספים לפני שאני מסיים.

מתן כהנא: חשוב להבין שבתכנית הזו אין שום המצאה, זה בדיוק, אבל בדיוק כמו שעובדים מול גופים מחו"ל.

מתן כהנא: כשאנחנו אוכלים מוצרים מיובאים שיש עליהם כשרות זו בדיוק הדרך, תאגידים עסקיים למטרות רווח שנותנים כשרות באישור הרבנות הראשית לישראל.

מתן כהנא: בא מישהו שרוצה עכשיו לתת כשרות לאיזה גבינה בצרפת, הוא לוקח אחד מהגופים שעובדים, מבקש ממנו לתת כשרות, הגוף הזה בא למדינת ישראל, אומר: אני רוצה לתת כשרות שם, הרבנות מאשרת את הגוף הזה, מאשרת לו לתת כשרות והוא יוצא לדרך.

מתן כהנא: תאגיד עסקי שנותן כשרות.

מתן כהנא: ואתם יודעים כמה מפקחים יש לרבנות הראשית לפקח על כל עשרות אלפי המוצרים ומאות המפעלים בעשרות מדינות שאנחנו אוכלים מהם מוצרים שיש להם תעודת כשרות?

מתן כהנא: שניים.

מתן כהנא: שני מפקחים.

מתן כהנא: וזה לא דברים פשוטים שאנחנו אוכלים שם, אוכלים שם דברים שצריכים בדיקה מחרקים ועוד כל מיני נושאים מאוד מורכבים.

מתן כהנא: בסוף אני לא המצאתי כלום, ככה הרבנות הראשית לישראל עובדת כבר בכל מה שקשור במזון מיובא מחו"ל.

מתן כהנא: דבר נוסף שהשתנה מהרגע שיצאנו לדרך, רבנים מקומיים יוכלו להמשיך לתת כשרות במדינת ישראל.

מתן כהנא: אף אחד לא שולל מרבנים מקומיים לתת כשרות במדינת ישראל.

מתן כהנא: נכון, הם לא יהיו מונופול, נכון, תהיה להם תחרות ואם עכשיו בעל עסק יחליט שהוא לא רוצה לעבוד עם הרב המקומי יהיו לו אפשרויות אחרות.

מתן כהנא: יש היום במדינת ישראל, לשמחתי, רבנים מקומיים שנותנים כשרות נהדרת, אני משוכנע שבמקומות האלה יהיה קשה מאוד לגורמים עסקיים להיכנס ולתת תחרות, אבל יש מקומות, לצערי, שהמצב לא כזה ולכן במקומות האלה תהיה תחרות.

מתן כהנא: אני מסכם.

מתן כהנא: התכנית הזו היא תכנית שתשפר את מערך הכשרות.

מתן כהנא: המשקפיים דרכם אני מסתכל הם משקפיים הלכתיים של שיפור רמת הכשרות במדינת ישראל.

מתן כהנא: זו תכנית מקיפה שנוגעת בכל הפערים שזוהו לאורך השנים במערך הכשרות בישראל.

מתן כהנא: זה פותר את ענייני משגיח-מושגח, זה פותר את תנאי העסקת המשגיחים, זה מטפל וזה נותן בעיקר כוח לרבנות, זה נותן לה כוח הן בהקשר של הסטנדרטים וזה נותן לה כוח בהקשר של הפיקוח על מערך הכשרות, כוח שהיום אין לה.

מתן כהנא: אני חושב שאם התכנית הזאת, בעזרת ה', תצא לפועל ותצליח - - -

יוליה מלינובסקי: מה זה אם?

יוליה מלינובסקי: זה כן יצליח.

מתן כהנא: שהיא תצליח בעזרת ה', אנחנו מחזקים את הרבנות ומשפרים את הכשרות במדינת ישראל.

מתן כהנא: תודה רבה על ההקשבה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, אדוני השר.

יוליה מלינובסקי: אני דוחה את המילה 'אם', זה כן יצליח, זה יעבור וזה יקרה, השאלה האם אנחנו נעשה את זה ביחד או שיהיו פה - - -

שמחה רוטמן: מילא לחזק את הרבנות, אנחנו מחזקים גם את הנבואה.

שמחה רוטמן: מאיפה את יודעת אם זה יצליח?

אבי מעוז: לא, אנחנו מיותרים פה.

יוליה מלינובסקי: כי בדרך כלל כשאני מתחילה משהו בדרך כלל אני גם מסיימת.

יוליה מלינובסקי: זה כזה אופי.

אבי מעוז: את אומרת שאנחנו מיותרים פה.

יוליה מלינובסקי: לא, אתם לא מיותרים, אני מזמינה אותך לשתף פעולה.

אבי מעוז: זה יצליח הרי.

אבי מעוז: אין לי שום סיכוי לשכנע אותך בדברים שלי.

יוליה מלינובסקי: אתה יכול, תנסה.

אבי מעוז: כי הרי זה יצליח.

מתן כהנא: אבי, זה יצליח, בסוף יהיה פה יותר כשר, בזה זה יצליח.

אבי מעוז: גם עכשיו יש פה אוכל כשר.

יוליה מלינובסקי: חברים, סליחה, אני רציתי לעשות את זה בתחילת הדיון, אני מצטערת, שכחתי.

יוליה מלינובסקי: אתמול הייתה תאונת דרכים מחרידה, אני לא יכולה שלא להתייחס, כאמא, כחברת כנסת, כסתם אזרחית.

יוליה מלינובסקי: זה פחד אלוהים, אנחנו כולנו נוסעים בכבישים.

יוליה מלינובסקי: אני ראיתי אמא עם שלושת ילדיה, זה מחריד ברמות.

יוליה מלינובסקי: אני כבר לא מדברת על הילדים שנפצעו ונפגעו שם באוטובוס והאבא המסכן הזה שעכשיו הוא חזר להכרה ויש את כל מסע הקבורה.

יוליה מלינובסקי: חברים, בואו לא נשכח, אני תמיד אומרת ליועצים שלי וגם כשאני בעצמי נוהגת, אני אאחר ויצעקו עליי ויעשו לי בלגן ומקסימום – אבל אני אגיע הביתה בחיים.

יוליה מלינובסקי: בואו כולנו נהיה יותר זהירים, יותר מתחשבים, כי כל פעם שיוצאים לכביש ההרגשה היא של מלחמה, כאילו אתה במלחמה, מי יותר שם אגרסיבי, מי יותר שם דורסני ותקשיבו, זה, לא יודעת, זה עושה לי דמעות, אני חושבת שלכולנו.

יוליה מלינובסקי: בואו נאחל לאבא החלמה מהירה ושיהיה חזק ולילדים שעדיין שם, שנפגעו בתאונה, שהם עדיין מטופלים גם כן החלמה מהירה, ולהודות לצוות הרפואי של בתי החולים שהיה שם נוהל חירום, כי זה אירוע רב נפגעים, אנשים ממש יצאו מהבית בפיג'מות כדי להגיע לבית החולים, ובואו כולנו נהיה קצת יותר זהירים, קצת הרבה יותר זהירים בכבישים.

יוליה מלינובסקי: סליחה, תודה.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר ביקש להציג בקצרה נתונים כלכליים שהם הצליחו לאסוף, אחר כך חבר הכנסת אבי מעוז.

יוליה מלינובסקי: אני אקריא את רשימת הח"כים לפי הגעתכם, ניתן ח"כ, נציג ממשלה, זום וככה נעשה את הסבב, אבי מעוז, ולדימיר ביאלק, שמחה רוטמן, משה טור פז ואופיר סופר.

יוליה מלינובסקי: אופיר, אתה באת אחרון, אז תתאפק.

אופיר סופר: ביקרתי אתמול את הפצועים עד שעת לילה מאוחרת.

יוליה מלינובסקי: תראה, אני בטוחה שאם חס וחלילה יקרה משהו ואני אתקשר אליך אתה תבוא ותעזור, בלי שום קשר לשום קשר.

יוליה מלינובסקי: אם אני אתקע עם פנצ'ר בגלגלים יש לי פה כמה חברים שיבואו ויעזרו, בלי שום קשר לשום קשר, אבל בואו נשמור את היחסים שלנו לפחות באופן אישי.

יוליה מלינובסקי: כן, האוצר.

יעל לינדנברג: אני רק אציג בקצרה את ההשלכה המשקית הכלכלית של הרפורמה שאנחנו מציעים במערך הכשרות.

יעל לינדנברג: כפי שהשר הציג יש בזה תועלות נוספות, אבל התועלת הכלכלית היא תועלת ש - - - בניתוח שעשינו אנחנו מוצאים כי האומדן לחיסכון משקי שנתי נאמד בכ-550 מיליון, זה אומדן שנגזר משתי סיבות עיקריות.

יעל לינדנברג: אחת מעצם העובדה שבמצב הנוכחי המועצה הדתית מתנהלת כמונופול.

יעל לינדנברג: יש לנו אמנם מספר מונופולים ברחבי הארץ, אבל ההתנהלות המונופוליסטית גוררת בחלק מהמקרים גם השלכות רגולטוריות על אותם בתי עסק, בין אם זה מסעדות, בתי קפה, מלונות, כלל בתי העסקים והתעשייה כמובן, עלות רגולטורית נוספת.

יעל לינדנברג: החיסכון הנוסף שנגזר מהתיקון פה נובע מזה שמרבית בתי העסק בתחום המזון במדינת ישראל משתמשים ביותר מתעודת כשרות אחת והדבר הזה מתבצע באמצעות קודם כל תעודת הכשר שהם מקבלים מהרבנות המקומית ולאחר מכן יש את הבד"צים השונים.

יעל לינדנברג: לבדצ"ים היום אין אפשרות לתת תעודת הכשר, על פי חוק איסור הונאה בכשרות אסור להם להשתמש במונח כשר ולכן הם יכולים לתת את ההשגחה הנוספת שלהם שבאמת בהרבה מקומות היא כנראה נצרכת, יש לה ביקוש, רק לאחר שכבר ניתנה פרוצדורה ראשונה של השגחה ותשלומים בהתאם.

יעל לינדנברג: הנגזרת מכך היא שבית עסק משלם יותר מפעם אחת בהגדרה ככל שהוא רוצה השגחה של הבד"צ.

יעל לינדנברג: במסגרת התיקון המוצע יתאפשר גם לאותם בד"צים להיות גופים נותני הכשר.

יעל לינדנברג: כל עוד הם פנו לממונה וקיבלו את הרישיון ועומדים כמובן בתקן אחד, ואפילו יכולים להרחיב על אותו תקן, הם יקבלו רישיון ויוכלו לתת את תעודת ההכשר ללא צורך להתלבש על איזה שהיא תעודת הכשר ראשונית שניתנה ובכך לחסוך את כפל העלויות שמשלמים היום.

יעל לינדנברג: החיסכון של 550 מיליון נגזר מחיסכון בעלויות רגולטוריות על אותם בעלי עסקים ומחיסכון נוסף בגין כפל עלויות הכשרות שמשלמים היום.

יעל לינדנברג: זה חיסכון שהוא דרמטי כשאנחנו מסתכלים על שוק המזון, על התעשייה ועל המזון ועל המלונות ולכן אנחנו חושבים שזו בשורה כלכלית דרמטית על השוק כולו.

שמחה רוטמן: אפשר לשאול שאלות הבהרה לפני שאני אגיד משהו?

יוליה מלינובסקי: כן, במשפט.

שמחה רוטמן: כפל הכשרויות, מה את חושב ימנע אותו, מה גורם לו כיום ומה ימנע אותו ברפורמה?

שמחה רוטמן: כי אני לא ראיתי ברפורמה התייחסות לכפל כשרויות.

יעל לינדנברג: בעצם במצב הנוכחי אין כל אפשרות חוקית לתת תעודת הכשר על ידי אותו בד"צ, הוא לא יכול, הוא חייב לתת את שירותי ההשגחה שלו רק לאחר שאותו גוף או אותו מוצר קיבל את תעודת ההכשר מהרבנות המקומית.

יעל לינדנברג: במצב החדש הבד"צ יוכל להיות בעל הרישיון ולהיות בעל הסמכות לתת את תעודת ההכשר בעצמו ולכן אחרי התיקון של הרפורמה הוא יכול לתת תעודת הכשר, הוא לא יצטרך שישלמו גם למשגיח של הרבנות וגם למשגיח שלו, או בהרבה מקרים לאותו משגיח מחו"ל או את האגרה הנגזרת לרבנות המקומית ואת התשלום הנגזר לבד"צ.

שמחה רוטמן: ואת לא מכירה מוצרים שיש עליהם ארבעה בד"צים, היום?

יעל לינדנברג: את זה לא לקחתי בחשבון בחיסכון, כמובן שיש חיסכון - - -

יוליה מלינובסקי: עוד יותר כסף, יופי.

שמחה רוטמן: לא, להיפך, אם הטענה היא שלא יהיה ויש היום מוצרים שיש היום ארבעה בד"צים - - -

קריאה: שוק חופשי, שמחה.

שמחה רוטמן: לא, אין בעיה, זה לא חוסך את הכסף.

יוליה מלינובסקי: זה חוסך את המועצה הדתית.

אבי מעוז: זה חוסך את הרבנות.

יעל לינדנברג: חבר הכנסת צודק ולכן, מה שאתה אומר, אכן לא לקחנו בחישוב הכלכלי שעליו דיברתי, קרי אם יש בית עסק שרוצה להיות עם שלוש כשרויות אז זה עדיין יקרה - -

אבי מעוז: זה בגלל שיש לו ביקוש.

יעל לינדנברג: - - יכול להיות שהשלוש יהפכו לשתיים ולכן לא גילמתי את זה בחיסכון.

יעל לינדנברג: החיסכון שעליו אנחנו מדברים זה בעצם חיסכון שנובע מתוספת תשלום לרבנות המקומית.

יוליה מלינובסקי: הבנתי, תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: חבר הכנסת אבי מעוז.

אבי מעוז: תודה רבה.

אבי מעוז: האמת היא שאני לא יודע מאיפה להתחיל.

יוליה מלינובסקי: תתחיל מהעיקר.

אבי מעוז: כן, תודה רבה על העצות, חברת הכנסת מלינובסקי.

אבי מעוז: אני רוצה לדבר אליך, כבוד השר.

אבי מעוז: כפי שאנחנו כולנו שמים לב, חברי הכנסת החרדים לא נמצאים פה, אתה תלית את זה בהופעותיך בכנסת כשהצגת את רפורמת הכשרות, תלית את זה במאבק מול החרדים, אני אדבר אליך, אני מהציונות הדתית.

מתן כהנא: תסביר מה שאמרת, בבקשה.

אבי מעוז: כל הוויכוח שלך מעל במת הכנסת היה מול הציבור החרדי ואתה אמרת שגם אתה וגם ראש מפלגתך, ראש הממשלה, טענתם: לוקחים לכם את הג'ובים ואז אתם צועקים ואתם כועסים.

אבי מעוז: זה ראש הממשלה אמר באיזה הרמת כוסית.

מתן כהנא: לא, אני - - -

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת, אדוני השר, תן לחבר הכנסת.

מתן כהנא: אני מכבד מאוד את אחינו החרדים, אבל כשתקפו אותי אישית וקראו לי בשמות גנאי אישית, אז - - -

אבי מעוז: אני מגנה את הקריאות האישיות, בוודאי.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת להתייחס לגופה של רפורמת הכשרות ולא לדברים אחרים.

אבי מעוז: אני אתייחס, גברתי הנכבדה, מותר לי להתייחס למה שאני רוצה להתייחס, עם כל הכבוד.

אבי מעוז: הדיון פה הוא על רפורמת הכשרות ואני מדבר כרגע לכבוד השר כהנא.

יוליה מלינובסקי: אז אני מבקשת, כבוד השר, חמש דקות יש לחבר הכנסת, שיתייחס למה שהוא רוצה.

אבי מעוז: אני רוצה לדבר אליך בשם הציונות הדתית.

אבי מעוז: התורה ניתנה לכלל, היא לא ניתנה לפרט, אין אדם שמחויב בתרי"ג מצוות, אדם פרטי לא יכול להיות מחויב בתרי"ג מצוות כי בתוך תרי"ג המצוות יש מצוות לכוהנים, יש מצוות ללוויים ויש מצוות לישראל, יש מצוות לנשים, יש מצוות לגברים.

אבי מעוז: תרי"ג מצוות ניתנו לכלל, אנחנו דנים כרגע על הכלל, על הציבור, וההתנגדות שיש לנו, תיכף אני אסביר אותה, לרפורמה שלך, ואני היום לא אתייחס בכלל לפרטים של הרפורמה, אני אתייחס לזה בדיונים הבאים, אני רוצה להתייחס כרגע באופן כללי.

אבי מעוז: הרבנות הראשית, שאותה הקים מרן הרב קוק זצ"ל, היא נשמת המדינה היהודית, זה הפרצוף היהודי של המדינה.

אבי מעוז: אין למדינה פרצוף יהודי אחר.

אבי מעוז: אתה, בדבריך, אולי לא שמת לב, אמרת במשפט לפני האחרון שבסך הכול הרפורמה הזאת היא בדיוק כמו שמאשרים כשרויות בחוץ לארץ.

אבי מעוז: זה בדיוק ההבדל.

מתן כהנא: שהרבנות מאשרת.

אבי מעוז: הרבנות מאשרת בדיוק כמו שהיא מאשרת כשרויות בחוץ לארץ.

אבי מעוז: בחוץ לארץ הכשרויות הן פרטיות, אצלנו בנינו, ברוך ה', ככה המדינה נבנתה, שלמדינה יש פרצוף יהודי, למדינה יש זהות יהודית והצלחנו לבנות, הצלחנו, אבותינו הצליחו לבנות פה מערך כשרות ממלכתי שבמדינת ישראל אוכלים כשר, מי שרוצה לאכול כשר, ורוב תושבי מדינת ישראל אוכלים כשר, הם נכנסים לכל חנות והם קונים מוצרים כשרים וזו הכשרות הבסיסית.

אבי מעוז: אתה כנראה התאהבת באות כ', כהנא קוראים לך.

אבי מעוז: דרך אגב אתה כוהן?

אבי מעוז: אתה לא כוהן.

מתן כהנא: הייתי, אבל זה לא לעכשיו.

אבי מעוז: אז אני יכול לדבר קשות טיפה.

שמחה רוטמן: אבא שלו היה כוהן.

אבי מעוז: לא, אז אני פטור מלכבד.

מתן כהנא: גם אני הייתי כהן עד גיל 25, תן לזה קרדיט.

יוליה מלינובסקי: אני רואה פה סקר עכשיו ש-72% מהציבור הדתי המסורתי תומך ברפורמת הכשרות.

יוליה מלינובסקי: אתה אמרת שאתה מייצג את הציונות הדתית אז כנראה שיש הרבה פנים לציונות הדתית.

אבי מעוז: גברתי הנכבדה, את מוכנה להוריד את הזמן הזה?

יוליה מלינובסקי: כן, עוד דקה.

יוליה מלינובסקי: תדבר בבקשה בשמך, זאת אומרת אני לא ראיתי שום אסמכתא לזה שאתה - - -

אבי מעוז: אני מדבר בשם הבוחרים שלי ואני מדבר בשם ה - - -

יוליה מלינובסקי: אתה אמרת שאתה מייצג את הציונות הדתית.

אבי מעוז: נכון, אני בסיעת הציונות הדתית, אם לא ידוע לך.

יוליה מלינובסקי: אבל אני לא ראיתי שכל הציונות הדתית אמרו שאבי מעוז הוא הנציג שלהם.

יוליה מלינובסקי: כנראה הציונות הדתית זה לא מקשה אחת, אז דבר בבקשה בשם מפלגת נעם שזה יהיה אולי יותר רלוונטי, כי 72%, לפי סקר שאני כרגע רואה, תומך ברפורמת הכשרות, במסורתי דתי.

שמחה רוטמן: מסורתי דתי?

אבי מעוז: אני יכול להמשיך?

יוליה מלינובסקי: תודה.

אבי מעוז: כבוד השר כהנא, שם המשפחה שלך מתחיל באות כ', אתה הבאת שלושה כ"פים, אתה עומד להביא שלושה כ"פים לפתחנו, רפורמת כשרות, רפורמת הגיור, זה רפורמת הכניסה לעם ישראל, ב-כ', ורפורמת הכותל, ושלושתם ברפורמה.

אבי מעוז: אתה, על ידי שלוש הרפורמות האלה, שלוש הרפורמות האלה נועדו לדבר אחד, להסיר את המונופול של הרבנות הראשית, כמו שאתם קוראים לזה, מחיינו הציבוריים.

אבי מעוז: ברגע שאתה מסיר את המונופול של הרבנות הראשית מחיינו הציבוריים הפכת את מדינת ישראל ל-כ' החמישי, למדינת כל אזרחיה.

אבי מעוז: הפרטת את הכשרות, אתה הולך להפריט את הכניסה לעם ישראל, את הגיור, אתה הולך להפריט את הכותל, אתה הופך את התורה לפרוטות, אתה מפריט אותם.

אבי מעוז: לכן אני אומר, עצם הדבר שאתה על הראש של הרבנות הראשית, יושב פה היועץ המשפטי, הראל גולדברג, נכון?

הראל גולדברג: ממלא מקום המנכ"ל.

אבי מעוז: ממלא מקום המנכ"ל, הוא חתום פה על דוח של הרבנות הראשית, אני רואה פה את החתימה שלו, קרא לו, תגיד לו: קח את הדוח הזה, זה דוח שנעשה עם הרבנות הראשית, תממש אותו, תביא לי את הצעות החוק ותעביר את זה.

אבי מעוז: אתה הולך על הראש של הרבנות הראשית.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, חבר הכנסת אבי מעוז.

אבי מעוז: גברתי, תיתני לי לדבר.

יוליה מלינובסקי: לא, לא, אני כבר נתתי לך אפילו יותר מהזה - - -

אבי מעוז: לא נתת לי, אני רוצה לסיים את דבריי.

יוליה מלינובסקי: בבקשה, משפט אחרון.

אבי מעוז: אני רוצה לסיים את דבריי.

אבי מעוז: אתה הולך עם הממשלה - - -

יוליה מלינובסקי: אתה במסגרת ועדה, ומסגרת ועדה זה מוגבל.

יוליה מלינובסקי: עוד דקה, בבקשה, לסיים.

אבי מעוז: תראי, אם לא מתקיים דיון ואת לא מוכנה שיהיה דיון על פיצול הנושא - - -

יוליה מלינובסקי: לא, כי אני רואה איך - - -

אבי מעוז: אתם מביאים את הנושא הזה בחוק ההסדרים, אנחנו דנים עכשיו על פרק כ' של חוק ההסדרים, אנחנו עושים צחוק מעצמנו, חברי הכנסת.

אבי מעוז: אם אתם לא מפחדים מכלום, תפצלו את זה מחוק ההסדרים, תביאו את זה, נקיים דיון, נשמע את כל מי שיש לו להשמיע דברים.

אבי מעוז: ממה אתם פוחדים?

אבי מעוז: את הראית פה בציניות מוצרים - -

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך.

יוליה מלינובסקי: אני מודה לך, חבר הכנסת אבי מעוז, היה לך זמן להביא את עצמך, בהמשך אם יהיה לנו זמן - - -

אבי מעוז: - - יש עליהם סימונים, כמה עולים הסימונים שלא נעשו ניסויים בבעלי חיים על כל המוצרים שאת הבאת?

יוליה מלינובסקי: בהמשך יהיה לנו זמן ואנחנו נחזור לדיון לסבב השני.

אבי מעוז: ואפילו לא נותנים זמן להביע את עמדותינו כראוי.

יוליה מלינובסקי: כן, יופי.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך, הדברים שלך נשמעו.

יוליה מלינובסקי: עכשיו מישהו ממשרדי הממשלה.

מתן כהנא: חבר הכנסת מעוז, אתה יודע מי התנגד לקדם את התיקונים הלאה?

אבי מעוז: איזה תיקונים?

מתן כהנא: מה שאתה מחזיק ביד, את המסמך הזה.

מתן כהנא: תבדוק פעם מי התנגד להצעות החקיקה שנבעו מהמסמך הזה.

מתן כהנא: תבדוק פעם.

מתן כהנא: באמת אני מכבד אותך מאוד, חבר הכנסת מעוז, כל הכ"פים האלה שאמרת, אני פועל בצורה הכי טובה שאני יודע כדי שזה יהיה תחת כנפיה של הרבנות הראשית.

מתן כהנא: אני חושב באמת - - -

אבי מעוז: למה אתה מביא את זה בחוק ההסדרים?

יוליה מלינובסקי: מתן, אנחנו צריכים - - -

מתן כהנא: מילה, מילה.

אבי מעוז: למה בחוק ההסדרים?

מתן כהנא: אני חושב שהפיכת הרבנות לרגולטור עם שיניים, עם סמכויות, זה לא לקחת לרבנות סמכויות, זה ההיפך.

מתן כהנא: ותכנית הגיור שלי, מעניין שאתה יודע לפני שאני פרסמתי אותה.

יוליה מלינובסקי: אוקיי.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת עכשיו להעלות בזום לפי רשימה שעשתה לי מנהלת הוועדה, אז אני לא יודעת מה הסדר שם.

יוליה מלינובסקי: מנהלת מכון של משמר הכנסת, עורכת דין שרון בניאן.

יוליה מלינובסקי: לא שומעים.

יוליה מלינובסקי: בינתיים, אנחנו לא נחכה, יושב פה, לפי בקשתי, הזמנתי אותו באופן אישי לדיון, זה יושב ראש ארגון עתים, הרב שאול פרבר, אני מבקשת שהוא יתייחס בקצרה לדברים.

שאול פרבר: תודה רבה.

שאול פרבר: אני לא רוצה כל כך לדבר על הסור מרע, אלא יותר עשה טוב.

יוליה מלינובסקי: רק תציין מי אתה.

יוליה מלינובסקי: רב, אורתודוקסי?

שאול פרבר: כן, חלק מהרבנות.

יוליה מלינובסקי: אתה גם כן מייצג את הציונות הדתית, נכון?

שאול פרבר: כן.

שאול פרבר: אצלנו ברעננה, אני יכול להגיד שבדוחות הפנימיים שלנו מצאנו שאותם משגיחים שנותנים את הכשרות ברבנות גם כן נותנים אותה כשרות לבד"צים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת כפל התפקידים, מה שיעל אמרה.

שאול פרבר: כפל התפקידים עם ביקור אחד, שיהיה ברור.

שאול פרבר: אבל שוב, אני חושב שעדיף לדבר על הטוב.

שאול פרבר: ראשית כל אני רוצה לברך גם את יושבת ראש הוועדה וגם את השר, לא רק על הרצון, אלא גם כן על ההתקדמות בנושא בצורה יחסית מהירה כדי באמת לקדם לא רק דיון, אלא גם מעשה.

שאול פרבר: אני כן מאמין שסוג הרפורמות שהשר מדבר עליהן הן הזדמנות, לא רק לתחרות לשם תחרות, אלא גם לאפשר לאזרח הישראלי הממוצע לבחור מה טוב לו או מה טוב לה.

שאול פרבר: אנחנו בעתים עובדים המון על האופציות במסגרת ההלכה שיאפשרו לקדש את המסורת היהודית ולקדש את ההלכה ולא רק לסנדל אותה, גם בנושא הגיור, גם בנושא הנישואים וגם בנושא הכשרות.

שאול פרבר: חשוב לי להדגיש רק נקודה אחת, שעלתה כאן לפני כן, הסיפור המגדרי כאן זה משהו שבאמת צריך תיקון, אנשים יכולים לבוא ולהגיד שאין מקום לנשים בנושא הכשרות, אבל כולנו יודעים שמבחינה הלכתית לא רק שאין בזה בעיה, אלא הרבנות עצמה סומכת על משגיחות בחו"ל ובכל מיני מקומות.

שאול פרבר: כאן אפשר לעשות תיקון גדול במעשה קטן ואני מקווה, ושוב, ברכותיי, גם ליושבת הוועדה, גם לשר וגם לצוות שלו, שעובדים יומם ולילה באמת לקדם את הדברים האלה, זה יאפשר הרבה יותר אופציות לאזרח הממוצע, זה יאפשר כשרות יותר רצינית במדינת ישראל, זה יאפשר לנשים גם כן לקחת חלק בסיפור הזה ולמעלה מכל זה יאפשר את החלום של הרב קוק להתגשם כאן במדינת ישראל.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: אני פשוט רק אומרת שכאשר אנשים לוקחים על עצמם זכות ולהגיד שהם מייצגים את כולם, אז בואו, קצת צניעות, כי יש רבנים אחרים, יש קהילות אחרות, יש דעות שונות, אז קצת שאנחנו ניכנס לפרופורציות.

ולדימיר בליאק: גברתי, אדוני השר, חבריי.

ולדימיר בליאק: במסגרת ההתייחסות הכללית ראשית אני רוצה לומר שלפעמים מגיע הזמן לעשות את הדבר הנכון.

ולדימיר בליאק: שנים רבות מדברים כאן על יוקר המחיה, על המונופולים, על הניצול לרעה, ונעשה לצערי מעט מאוד על מנת לתקן את העיוותים.

ולדימיר בליאק: הרפורמה הזאת היא דוגמה, בעיניי, לתיקון עיוות כי פשוט הגיע הזמן לעשות את הדבר הנכון.

ולדימיר בליאק: עובדה היא ששנים רבות יש כאן קבוצה שיום אחד החליטה שהיהדות זה הם, יש להם מונופול עליה, על הכשרות, על הגיור, על החגים, על הנישואים, על הכותל, על הפרשנות, רק היא תחליט.

ולדימיר בליאק: שנים רבות הקבוצה הזאת דאגה רק לחזק ולשמר את כוחה השלטוני, ולא רק השלטוני, אלא גם את כוחה הכלכלי, לצערי על חשבון הציבור הרחב שמשלם את המחיר.

ולדימיר בליאק: אז הזמן הזה נגמר, המונופול הפסול הזה הולך להסתיים.

ולדימיר בליאק: אני רוצה לברך את הממשלה ואת השר כהנא על האומץ להביא את הרפורמה החשובה הזאת, להביא את השינוי.

ולדימיר בליאק: בימים האחרונים אני נפגשתי עם גורמים רבים בעולם העסקי, עם בתי מלון, עם מפעלי מזון, עם בעלי מסעדות, כולם ללא יוצא מן הכלל הביעו תמיכה בחוק.

ולדימיר בליאק: אנחנו כמובן נצטרך להביא בו שינויים ולדייק מספר סעיפים, להגדיר מחדש את יחסי משגיח-מושגח, לעשות הבדלה מאוד ברורה בין מפעלי מזון ובין בתי עסק שהם מספקים את שירותי המזון, לתת זמן סביר בסיוע לבעלי עסקים, בעיקר למפעלי מזון להיערך לסימון המוצרים.

ולדימיר בליאק: אגב, אני הבנתי שהסיוע שהובטח לבעלי העסקים במסגרת רפורמת ליצמן עדיין לא הגיע ואני מקווה שבחוק הזה זה לא יקרה.

ולדימיר בליאק: אז המשימה שלנו בסופו של דבר היא להוציא חוק טוב, חוק נכון, שייטיב עם הציבור הרחב.

ולדימיר בליאק: מה שלנו אסור לעשות זה להיכנע ללחצים, לאיומים ולצמצם את הרפורמה.

ולדימיר בליאק: אין לצמצם את הרפורמה ואני מתחייב כאן בוועדה להילחם כדי שזה לא יקרה.

ולדימיר בליאק: אז הגיע הזמן לשבור את מונופול הכשרות שפוגע פגיעה אנושה באינטרס הציבורי ומעלה את יוקר המחיה ואנחנו בהחלט נעשה את זה, תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, חבר הכנסת ולדימיר בליאק.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להעלות בזום נציג של ההסתדרות, רפי מלאכי, שמייצג את החטיבה הדתית בהסתדרות.

רפי מלאכי: אני אעשה את זה בזריזות כי אני רואה שיש לחץ.

רפי מלאכי: אני רוצה דבר ראשון לפתוח ולומר לך תודה על ההזדמנות, על הדיון הזה, זה חשוב מאוד, אני מקווה שבסופו של יום אנחנו גם נצליח להגיע לכמה שיותר הישגים כי אנחנו בעיקרון כהסתדרות בעד רפורמות, בעד שינויים ארגוניים בשביל לייעל את המערכת וכמובן מה שאותנו מעסיק ובראש מעייננו זה נושא העובדים והתנאים שלהם.

רפי מלאכי: ברשותך אני אגע ממש בקצרה, ממש במהירות, אני שם לב לאורך הדיון שאין הרבה זמן, אז אני אעשה את זה מהר, הנושא המוצהר של הרפורמה הוא הוזלת יוקר המחיה.

רפי מלאכי: לצערי אני יכול לומר, ממה שאנחנו כבר מספר חודשים מתעסקים בזה, לצערנו אנחנו לא רואים את הסיכוי שזה יתממש ואני אתן כמה דוגמאות.

יוליה מלינובסקי: סליחה, רפי, דקה, אתה עלית פה בתור נציג ההסתדרות.

שמחה רוטמן: יוליה, את מפחדת?

יוליה מלינובסקי: לא, לא, לא, כי כולם הפכנו להיות מומחים בכול ולכולם יש להגיד הכול, זה כמו שאני אתקן עכשיו אינסטלציה, בסדר?

שמחה רוטמן: את הצבעת מה יהיה לטובת אינטרס הכשרות, את לא נותנת לבן אדם לדבר שמכיר את השטח במציאות ואת סותמת לו את הפה?

יוליה מלינובסקי: דקה.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע שהם נמצאים פה בסכסוך עבודה, עיצומים.

שמחה רוטמן: לסכסוך עבודה יש השלכות כלכליות.

יוליה מלינובסקי: יופי, אני רוצה לשמוע מנציג ההסתדרות על הנושא של זכויות העובדים, רפי.

שמחה רוטמן: 'שיגיד את מה שאני רוצה'.

שמחה רוטמן: נו באמת, יוליה, אני לא מבין את זה.

יוליה מלינובסקי: הוא מייצג את ההסתדרות או מכון מחקר?

יוליה מלינובסקי: הוא גוף מוסמך לתת הערכות כלכליות?

יוליה מלינובסקי: מה הוא?

יוליה מלינובסקי: הוא אחראי על תחום דיני עבודה, הוא צריך לדאוג - - -

שמחה רוטמן: את לא סומכת על האינטליגנציה שלנו שנשמע אותו ונחשוב בעצמנו כחברי כנסת?

שמחה רוטמן: אני לא מבין.

יוליה מלינובסקי: אני אגיד לך, שמחה, בהסתדרות יש מכון שנקרא מכון ארלוזורוב שהוא מוסמך להביא דוחות כספיים והערכות מצב.

יוליה מלינובסקי: אם רפי יציג לי שהוא דוקטור לכלכלה, אם רפי הוא מומחה בתעשיית מזון, אדרבא ואדרבא.

יוליה מלינובסקי: נושא של זכויות העובדים.

שמחה רוטמן: אין בעיה, לא שמתי לב, זו הערה כללית, כי כבר כמה אנשים שניסו להגיד דברים, את מנסה להכניס אותם למסגרת, אני מאוד מקווה שכשרבנים שתומכים ברפורמה יבואו לדבר תשאלי אותם כמה תעודות כשרות הם נתנו בחיים שלהם, זה הכול.

שמחה רוטמן: כמה עסקים הם הכשירו, זה הכול.

יוליה מלינובסקי: אוקיי.

יוליה מלינובסקי: אז אנחנו בשיחה עם רפי בזום.

יוליה מלינובסקי: בבקשה, רפי.

יוליה מלינובסקי: אם יש לך הסמכה להגיד לנו לפי מה ההערכה שלך אנחנו גם כן נשמח לשמוע.

רפי מלאכי: אז זהו, אני מודה לך שאת נותנת לי את האפשרות, לכן אמרתי שאני אעשה את זה כל כך מהר כדי לא לגזול זמן.

רפי מלאכי: ברשותכם, אני לא רוצה להיכנס להערכות כלכליות גרידא, אבל יש לי דוגמאות, לא ממוחי.

רפי מלאכי: אני רוצה לומר לך שאנחנו בשנים האחרונות עשינו רפורמה בעיריית פתח תקווה, המציאות שם, אני לא אפרט את הכול, כי היינו גם בדיונים משפטיים וכו', אבל אני רוצה להגיד בקווים כלליים, הרפורמה בפתח תקווה, חברת כפ"ל לא הצליחה, זו מציאות, זו עובדה.

רפי מלאכי: מהיום הראשון לא הצלחנו ליישם את הרפורמה שם.

רפי מלאכי: אם יזדמן לנו לשבת ולפרוט את הכול, לא בדיון כל כך גדול אז אנחנו נעשה את זה.

רפי מלאכי: זה דבר ראשון.

רפי מלאכי: דבר שני, יש לנו את חוזר מנכ"ל משרד הדתות לפני למעלה משני עשורים שקבע שעלות שעת משגיח היא 37 שקלים.

רפי מלאכי: צהר, שנכנסו בשנים האחרונות לתת כשרות, הם גובים 73 שקלים, וניגע גם בנושא של הבד"צים, אנחנו יודעים מה קורה בבד"צים, שלוקחים המון המון כסף.

רפי מלאכי: כל הדברים האלה ישליכו על העובדים, ככה אני מקשר את זה לעובדים, שאת בצדק אומרת: אתה כהסתדרות דבר על העובדים.

רפי מלאכי: כל הגבייה היקרה הזאת עובדתית תפגע בעובדים.

רפי מלאכי: עכשיו אני רוצה להגיד בקשר לעובדים.

רפי מלאכי: משגיחי הכשרות, הרפורמה הזאת, כמו שאמרתי בתחילת דבריי, אני שוב חוזר ואומר, אנחנו בעד שינויים, שינויים ארגוניים, רפורמות וכו', תשבו איתנו, לא בצורה כזו מהירה, הרי הולכים לשנות מנהגים של 73 שנים בישראל.

רפי מלאכי: בואו נשב, נפרוט לכם את הדברים האלה, כי זה יביא לפיטורים המוניים של משגיחי הכשרות, שהם בין 3,500 ל-4,000 משגיחים, זה מה שיש בישראל היום.

יוליה מלינובסקי: בזה אתה צודק, צריך לשבת איתכם.

יוליה מלינובסקי: אני פונה לכבוד השר ולאנשי משרדו, המנכ"ל, שבו בבקשה עם ההסתדרות.

יוליה מלינובסקי: אני שמעתי כבר לא פעם את הטענה שהם פנו ובכתב בבקשה לפגישות ולא קרה כלום.

יוליה מלינובסקי: ישבתם פעמיים.

שמעון מוני מעתוק: ישבנו בשתי פגישות עם ההסתדרות, עם גורמים בכירים בהסתדרות, לצערי השיח הלך כל הזמן לכיוון של המהות של הרפורמה ולא על תנאי ההעסקה של העובדים.

שמעון מוני מעתוק: אמרתי את זה גם בפגישות ואני אומר את זה גם פה מעל השולחן, אנחנו נשמח לדון בצמצום כמה שניתן של פגיעה אפשרית בעובדים, הן אלה שבמועצות הדתיות והן המשגיחים עצמם.

שמעון מוני מעתוק: כמו שאמרת קודם, הרפורמה עצמה לא רק לא פוגעת במשגיחים, לדעתנו, אלא אף מיטיבה את מצבם.

שמעון מוני מעתוק: ואנחנו פתוחים לשיח, כמו שביקשת.

יוליה מלינובסקי: יופי.

יוליה מלינובסקי: אני רק מבקשת שתחזרו לשיחות, תראו, כי יש משהו בדברים של נציגי ההסתדרות, צריך ללבן את הדברים ולראות שגם אלה שעלולים להיפגע, אולי מסיבות כאלה ואחרות, אנחנו למען האמת ישבנו עם משרד הדתות והרבנות הראשית לשיחה ארוכה דווקא על הזכויות של משגיחי הכשרות, על ההכשרה, על ותק, מה עושים, מה עושים עם הצעירים, מה עושים עם המבוגרים, איך לטפל, איך לתת מענה כדי לצמצם פגיעה אפשרית עד המינימום אם בכלל.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך, ותמשיכו בבקשה עם ההסתדרות כי זה הם הארגון המייצג, נכון?

שמעון מוני מעתוק: היציג, כן.

יוליה מלינובסקי: שמחה רוטמן, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: חמש דקות.

שמחה רוטמן: האמת היא שאני אשאל כמה שאלות.

שמחה רוטמן: אני חושב שהרבה מאוד מידע חסר פה, אבל אני אתחיל בשתי הצהרות כלליות שאולי אותן דווקא את ואולי גם השר יאהבו לשמוע, אבל אני לא יכול להבטיח שזה יישאר בהמשך.

שמחה רוטמן: הערה כללית אחת, קשור למה שאמרת בתחילת הדיון, לחבר הכנסת אבי מעוז.

שמחה רוטמן: חבל שהוא לא פה כי אם הוא היה פה הייתי קורא לו למשוך את העתירה.

שמחה רוטמן: אני חושב שהגשת עתירה תוך כדי הליך שמתנהל בכנסת, בוודאי על ידי חבר כנסת, זה דבר לא ראוי ולא לעניין, מצד אחד, מצד שני אני לא מקבל את האמירה שלך, העובדה שהוגשה עתירה לא מונעת ולא שוללת ולא צריכה לפגוע בשיקול הדעת שלך, כיושבת ראש הוועדה, ושל חברי הוועדה, האם רפורמה כה מקיפה צריכה להיות במסגרת חוק ההסדרים.

שמחה רוטמן: העובדה שחבר כנסת הגיש בג"צ, ובעיניי זו הייתה טעות ואסור היה לו לעשות את זה, לא אומרת שאת צריכה להתפרק משיקול הדעת שלך.

שמחה רוטמן: להיפך, את צריכה לדון בזה כאילו אין בג"צ.

יוליה מלינובסקי: תשאיר את שיקול הדעת שלי לעצמי.

יוליה מלינובסקי: אני אגיד לך, זה לא במסגרת הזמן שלך, אני מכירה את זה גם כן מהניסיון שלי בכנסת, שהיו כל מיני מצבים של עתירות לבתי משפט ואנחנו ככנסת רצינו, למשל הגשנו הצעה לדיון מהיר בוועדות והייעוץ המשפטי בוועדות אמר לנו שהנושא הזה נמצא בבית משפט, דווקא לא עתירות, כל מיני מצבים, ואנחנו ככנסת לא יכולים לדון לגופו של עניין.

שמחה רוטמן: לא היה מקובל עליי אז ולא מקובל היום.

יוליה מלינובסקי: אבל זה מה שאני מכירה גם מהניסיון שלי, במיוחד עכשיו כשיש עתירה תלויה ועומדת ובית המשפט העליון עוד לא נתן צו, אני לא יכולה לקחת על עצמי, יש שיקול משפטי בכל העניין הזה.

שמחה רוטמן: אז אני אומר שיש הפרדת רשויות ואנחנו אמורים לדון בזה.

שמחה רוטמן: כמו שהם לא מחכים לנו בדיונים שלהם אנחנו לא אמורים לחכות להם בדיונים שלנו.

שמחה רוטמן: זו המשמעות של הפרדת רשויות, לא המשמעות שאנחנו לא נעסוק בנושאים כי מישהו טרח והגיש עתירה.

שמחה רוטמן: בסדר, זו הערה כללית.

שמחה רוטמן: הערה שנייה, ופה אני רוצה לתת לך מחמאה, כבוד השר מתן כהנא, עשית סקירה מאוד יפה של הרבה מאוד בעיות שיש במערך הכשרות הממלכתי של מדינת ישראל, חלקן גדולות, חלקן קטנות, חלקן, אני כן חייב לומר, מוגזמות ומוקצנות, אבל בסדר, מה שנקרא כמבקר זה מצוין, רק שאתה לא מבקר.

שמחה רוטמן: לא יודע אם לצערי או לשמחתי, אני מאוד הייתי שמח שהיית בקואליציה ולא באופוזיציה, אבל בקואליציה אחרת, אבל בממשלה הקודמת היית באופוזיציה, לגיטימי שתעמוד ותבקר, עכשיו אין לך את הלגיטימציה לבקר, יש לך את הלגיטימציה לתקן, אבל במקום לתקן, והסקירה של הדברים שאמרת, אכן יש בעיות, אף אחד לא יתווכח על זה, קצת הקצנת, כשאמרת שאנשים אוכלים טרף אני חושב שזה היה הוצאת שם רע, אבל - - -

מתן כהנא: יושב ראש המפלגה שלך אמר שבחיפה אסור לאכול.

שמחה רוטמן: יפה, אז תטפל בבעיה של חיפה, מה עשית מאז שאתה במשרד לטפל בבעיה של חיפה?

שמחה רוטמן: תודה.

שמחה רוטמן: אבל בסדר, אני אומר, יש בעיות נקודתיות.

שמחה רוטמן: כשם שאתה יודע, והיינו שם ביחד, יש בעיות נקודתיות בטיפול של המשטרה באלימות בלוד, אנחנו לא אומרים אוקיי, בואו נפריט את המשטרה.

שמחה רוטמן: ולהיפך, הפרטת המשטרה זה אירוע מאוד מאוד בעייתי.

שמחה רוטמן: לכן זה שיש בעיות, צריך לטפל בהן וצריך לטפל בהן נקודתית, כמו שצריך, לא לבוא ולהרוס.

שמחה רוטמן: אבל אני אומר, בוא נניח שכל הטענות שאמרת הן טענות מאה אחוז נכונות, חלקן באמת נכונות.

שמחה רוטמן: הפרדת משגיח-מושגח.

שמחה רוטמן: יחסי משגיח-מושגח זו בעיה יסודית שורשית, במשך שנים לא מטפלים בה, נכון.

שמחה רוטמן: דוחות מבקר המדינה, צודק, מה הפתרון שלך לזה?

שמחה רוטמן: בוא נעשה בעיות משגיח-מושגח על סטרואידים.

שמחה רוטמן: עד עכשיו הבעיה הייתה שהמשגיח מקבל את המשכורת שלו מבעל העסק ויש להם מערכת יחסים כזו או אחרת, אבל מפקח הכשרות מטעם המועצה הדתית?

שמחה רוטמן: לא מקבל את המשכורת שלו מהעסק, הרב לא מקבל את המשכורת שלו מהעסק.

שמחה רוטמן: אם אני רב בעיר חיפה, כי הבאת אותה כדוגמה, ואני מגיע למסעדה ואני רואה שבעל העסק מצפצף על הנהלים, עם המשגיח או בלי המשגיח, אני בא, לוקח את התעודה איתי, שולל לו את הכשרות בו במקום, מה קורה למחרת לתלוש השכר שלי?

שמחה רוטמן: כלום, בין אם מדובר בדוכן פלאפל ובין אם מדובר במפעל של מיליארדים.

שמחה רוטמן: בשני המקרים המשכורת שלי נשארת אותו דבר, אין שום תלות, אם אני אזהה כשל אני אשלול את הכשרות.

שמחה רוטמן: מה קורה לגוף כשרות פרטי כשהוא מגיע לבעל עסק ומזהה כשל בכשרות?

שמחה רוטמן: אם הוא שולל לו את הכשרות הוא מאבד צ'ק מאוד שמן, הרב עלול להיפגע, המנהלן עלול להיפגע, המשגיחים והמפקחים עלולים להיפגע, אז מה אתה עשית?

שמחה רוטמן: אמרת: יש בעיה של משגיח-מושגח?

שמחה רוטמן: וואלה, בוא נפתור אותה.

מיכל מרים וולדיגר: נעביר אותה למעלה.

שמחה רוטמן: נשים פי עשרה.

שמחה רוטמן: זה אחת.

שמחה רוטמן: עכשיו, הרבה מאוד דברים אחרים, זה מה שנקרא לקחת בעיות והחמרת אותן.

שמחה רוטמן: מה אמרת לנו?

שמחה רוטמן: אמרת לנו שיהיה גוף פיקוח חזק עם שיניים, הרבנות מקבלת שיניים מטורפות שהיום אין לה.

שמחה רוטמן: היום היא לא יכולה לשלול כשרות מעיר, היא כן יכולה, היא יכולה לשלול את הכושר של רב העיר, היא יכולה להחליף אותו, היא יכולה, יש לה פיקוח ברמה הזאת, אבל היא לא יכולה ו – אתה יוצר לה גוף פיקוח חזק עם שיניים.

שמחה רוטמן: כמה מפקחים יש היום במדינת ישראל?

שמחה רוטמן: כמה מפקחי כשרות?

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא יודעים.

שמחה רוטמן: אתה לא יודע?

מתן כהנא: לא, רגע, כמה מפקחי כשרות יש היום?

יוליה מלינובסקי: אה, מפקחים, חשבתי משגיחים.

שמחה רוטמן: מפקחים.

שמחה רוטמן: משגיחים, אמר פה נציג ההסתדרות 4,000, בוא נזרום עם הנתון שלו, בסדר.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא יודעים בדיוק.

שמעון מוני מעתוק: כ-300.

שמחה רוטמן: כ-300 מפקחים.

שמחה רוטמן: בגוף הפיקוח החדש הזה שאתה מקים של הרבנות שאמור לפקח לא רק על רבנים, אלא על גופים עסקיים שיש להם אינטרס עסקי לשקר לנו, אחרת מאשר לרבנות, כמה מפקחים אתה הולך להעסיק בגוף הפיקוח החדש הזה של הרבנות?

שמחה רוטמן: כמה מפקחי כשרות יועסקו?

שמחה רוטמן: לא יודע.

יוליה מלינובסקי: דקה, דקה, דקה.

יוליה מלינובסקי: אנא, בבקשה, נא לסיים.

יוליה מלינובסקי: אני רואה שהוא כותב את כל השאלות שלך.

שמחה רוטמן: בסדר גמור, אני מדבר קצר ולעניין.

יוליה מלינובסקי: לא, אתה כבר מדבר לא קצר.

יוליה מלינובסקי: אני מכירה אותך, אתה יכול לדבר שעות.

שמחה רוטמן: אני מבטיח שזה לא יהיה ארוך ורק ענייני.

יוליה מלינובסקי: אבל מה שכן, יש לנו הרבה אנשים, אנחנו חייבים לכבד.

שמחה רוטמן: בסדר גמור.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת - - -

מתן כהנא: אני רושם, אני מתייחס ברצינות.

יוליה מלינובסקי: אתה רושם, בסוף אחרי שכל הח"כים יתייחסו תענה לשאלות.

שמחה רוטמן: בסדר גמור.

שמחה רוטמן: אני לא מצפה לתשובות מידיות.

יוליה מלינובסקי: לא, אתה תקבל תשובות גם כן.

שמחה רוטמן: בסדר גמור.

שמחה רוטמן: עכשיו, אתה אומר שיש רבנויות שלא מכירות בכשרות אחת של השנייה.

שמחה רוטמן: יש איזה שהוא דבר בחוק שלך שמחייב גוף כשרות להכיר בכשרות אחת של השנייה?

שמחה רוטמן: לא, הם לא יכירו והם שוק חופשי, תחרות, מצוין, רק שזה לא רק לא פותר את בעיית כפל הכשרויות, זה מחריף בהמון את בעיית כפל הכשרויות כי אם אני בעל עסק ואני מקבל כשרות של צהר, ומאחר שיושבת ראש הוועדה מאוד אוהבת סקרים אז באותו סקר שציטטת עשו סקר, רוב האנשים שנשאלו האם הם יאכלו או לא יאכלו בבית עסק בכשרות של צהר, רוב הציבור הדתי, במסורתי והחילוני את צודקת, אבל רוב הציבור הדתי 42% אמרו שהם לא יאכלו, 36% אמרו שהם כן יאכלו.

שמחה רוטמן: אז מי שייקח כשרות של צהר יצטרך כשרות נוספת כדי שה-36% האלה לא יאכלו אותה.

יוליה מלינובסקי: לא, לא, לא, רגע, אנחנו הרי יודעים, שמחה, שבן אדם שהוא שייך לעדה החרדית הוא אפילו לא יתקרב.

שמחה רוטמן: לא דיברתי על העדה החרדית, דיברתי על ציבור דתי, לא חרדי.

יוליה מלינובסקי: גם דתי.

יוליה מלינובסקי: אנא סיים, בבקשה.

שמחה רוטמן: את קוטעת את זה, חבל.

שמחה רוטמן: אבל אני אומר אותי כדוגמה, אני אוכל רבנות, כל ימיי אכלתי רבנות, אני לא אוכֵל אצל צהר, חד וחלק, ואני גם לא אוכַל אצל צהר, אני לא סומך על הכשרות שלהם כי הם פועלים מסיבות עסקיות.

שמחה רוטמן: הרבנות פועלת, יכול להיות שיש תקלות, אבל הם לא מרוויחים שום דבר מהתקלות האלה, צהר יהיה גוף כשרות עסקי שמרוויח כסף מהכשרות וכתוצאה מזה אני סומך פחות על הכשרות שלהם לפי המודל המוצע.

יוליה מלינובסקי: הבנתי.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, חבר הכנסת שמחה רוטמן.

שמחה רוטמן: אני אסיים במשפט אחד.

יוליה מלינובסקי: לא, סליחה, יש לנו הרבה מאוד אנשים.

שמחה רוטמן: יוליה, באמת את קטעת אותי כמה פעמים - - -

יוליה מלינובסקי: תודה, תודה.

שמחה רוטמן: אם היית נותנת לי רצף, תני לי עוד פחות מדקה.

יוליה מלינובסקי: 30 שניות.

שמחה רוטמן: בסדר גמור.

שמחה רוטמן: והא'-ב', השיניים לפי הרפורמה שלך, אני לא מדבר על הסטנדרטים, אלה דברים שדוברו, חלק מהם אולי חזרת בך, אשריך, אבל רב שיזהה כשל בבית עסק, רב מפקח, בין אם הוא מטעם הרבנות הראשית ובין אם הוא מטעם רבנות מקומית, בין אם הוא סתם, לא משנה מה תפקידו, מה כוחו, גם אם הוא הממונה, לא יוכל לשלול כשרות מבעל העסק.

שמחה רוטמן: הדבר היחיד שהוא יוכל זה ללכת לגוף הכשרות הכללי ולאיים עליו בשלילת כשרות.

שמחה רוטמן: הדבר הזה, אני מזהה כשל בפלאפל, הכלי היחיד שיש לי זה לשלול כשרות מ-15,000 בעלי עסק, הכוונה לבטל את הכשרות של צהר.

שמחה רוטמן: צהר לא מקשיבים לי בעסק מסוים, אני אבטל את הכשרות של צהר, או שאני אשלים עם זה שהם מתווכחים איתי על פלאפל.

שמחה רוטמן: הדיפרנציאציה בשימוש בכלי הפיקוח שאני יכול לבוא ולהגיד שתעודת הכשרות נשללת מעסק, כשזיהיתי הפרה, באופן מיידי, את זה לקחת מהרבנות וזו הפגיעה הכי חמורה שאני מזהה בכלי הפיקוח.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, חבר הכנסת שמחה רוטמן.

יוליה מלינובסקי: משרד המשפטים רוצה להתייחס?

יוליה מלינובסקי: שלוש דקות בקצרה.

ארז קמניץ: באופן כללי, גברתי.

ארז קמניץ: הרפורמה שהוצגה בפנינו על ידי המשרד לשירותי דת, בעיקר זו עבודה של המשרד לשירותי דת ושל משרד האוצר, אבל המקור של הרפורמה הוא מהעבודה שנעשתה במשרד לשירותי דת לתיקון הכשלים כפי שהוצגו על ידי כבוד השר וכפי שהוצגו על ידך בתחילת הדיונים.

ארז קמניץ: צריך להזכיר שהכשל במשגיח-מושגח הוא לא סתם כשל, יש צו מוחלט מבית המשפט העליון בהקשר הזה, הנושא הזה חייב טיפול, מחייב טיפול.

ארז קמניץ: אבל לא רק משגיח-מושגח, אלא בעיות שלאורך השנים הציגו גורמים שונים, ביניהם מבקר המדינה וגופי ביקורת אחרים, וברפורמה כפי שהיא מוצגת כרגע על ידי המשרד לשירותי דת ומשרד האוצר יש טיפול בכל הכשלים האלה.

ארז קמניץ: אני מסב את תשומת לב הוועדה, בסופו של דבר אכן יש בהחלט התייחסות להיבטים הכלכליים, זה היבט שבוודאי מטריד את משרד האוצר והטריד אותו לאורך השנים, אבל בדיונים שהיו אצלנו, אגב רפורמת ההסדרים ואגב ההצעות של המשרד לשירותי דת, ההיבטים הכלכליים הם רק אחד מהנושאים שבהם עוסקת הרפורמה.

ארז קמניץ: יש חשיבות גדולה, אנחנו בוודאי מזדהים עם הצורך שמעלה המשרד לשירותי דת, שמעלה השר והגורמים המקצועיים, יושב פה ממלא מקום המנכ"ל, הראל גולדברג, שהוא ממלא מקום מנכ"ל הרבנות, הוא עסק בנושא הכשרות לאורך שנים ארוכות, בשנים שבהן ניסינו לתקן, שבית המשפט ביקש שנעשה, הוא ישב לאורך שנים ארוכות כדי לבדוק את הנושא, יושב פה גם המנכ"ל של המשרד לשירותי דת, כולם עסקו בנושא כדי לבדוק את שורת הבעיות שהועלו.

ארז קמניץ: זה לא רק ההיבט הכלכלי, כפי שצוין, ולא רק ההיבט הכלכלי מוצא פתרון ברפורמה הזאת, בוודאי יש עמידה ואם הכנסת תבקש, ואני יודע שיש כבר בקשות, כל הצעה שנועדה לחזק את היבט הכשרות אנחנו בוודאי נקשיב לכל הערה כפי שנאמר קודם, לכל הערה שהיא נכונה, שיש בה כדי לחזק את ההיבט של הכשרות.

ארז קמניץ: אנחנו בוודאי לא רוצים לפגוע בצרכנים, באנשים שצורכים שירותי כשרות ורוצים לאכול כשר, זו בוודאי לא המטרה.

ארז קמניץ: אני שמעתי פה הערות של חלק מחברי הכנסת, לחלוטין הכוונה היא לחזק את ה - - -

יוליה מלינובסקי: אני ממליצה לכל גורמי המקצוע שמטפלים בחוק גם לשבת עם חבר הכנסת, למשל רוטמן, יש הרבה דברי חוכמה, אולי מכל הנאום הזה יהיה דבר אחד שאפשר לקחת, אז בשמחה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא מחרימים אף אחד ואם יש מה לתקן וזה מסתדר למה לא?

יוליה מלינובסקי: אז אנא מכם, כי הוא גם כן, שמעתי שהוא היה פעם עורך דין לפני שהוא היה חבר כנסת, אז אפשר להשתמש בידע ובניסיון שלו.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת להעלות בזום את גב' שגיא-גזית מאיגוד תעשיית המזון.

ליאור כוכבי: גליה לא עלתה לזום, אני פה מייצג כאן את התאחדות התעשיינים, איגוד תעשיית המזון.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, שלוש דקות בבקשה, שם.

ליאור כוכבי: ליאור כוכבי, אני ראש תחום כשרות בהתאחדות התעשיינים, באיגוד המזון.

יוליה מלינובסקי: יש כזה דבר?

ליאור כוכבי: קודם כל אנחנו רוצים להגיד שאנחנו מברכים מאוד על הרפורמה הזאת, אני חושב שזה צעד מבורך שעושה סדר בכל מערך הכשרות.

ליאור כוכבי: התעשייה הישראלית המקומית, תעשיית המזון בעיקר, בכל צעד ובכל רפורמה הולכת יד ביד גם עם המשרד לשירותי דת וגם עם הרבנות הראשית ואנחנו מקווים שיקרה כך ברפורמה הזאת.

ליאור כוכבי: אני רוצה לגעת רק בשלוש נקודות שיש ברפורמה, חלק כבר נגעו בזה פה, אני רק אמקד את זה.

ליאור כוכבי: דבר ראשון, נושא הבידול של תעשייה ישראלית מול בתי העסק שנותנים שירותי מזון.

ליאור כוכבי: הבידול הזה, לדעתנו, צריך להתקיים בתוך הרפורמה.

ליאור כוכבי: יש בידול משמעותי גם בנושא כוח אדם, גם בגודל התעשייה, גם בנושא שינוי האריזה וטווח הזמנים והפצה, בכול צריך להיות בידול.

ליאור כוכבי: לגבי נושא משגיח-מושגח, אנחנו מבינים שזה החלטת בג"צ וזה כבר מתגלגל כמה שנים, אבל אנחנו חשבנו אולי להעלות את הנושא הזה של הגדרה של נאמן כשרות.

ליאור כוכבי: נאמן כשרות זה הגדרה של משגיח שהוא עובד, שהוא עדיין ממשיך לעבוד מול המפעל והוא תחת הביקורת של הרבנות הראשית והוא תחת העין הפקוחה של הרבנות הראשית, הוא אמור לתת להם את הדיווח ואת הכול והוא, כאמור, צריך להעביר להם את הרשמים שלו, אבל עדיין הוא ממשיך לעבוד מול התעשייה.

ליאור כוכבי: דבר שלישי, הדבר האחרון, זה נושא של סימון סמלי הכשרות החדשים.

ליאור כוכבי: אנחנו חושבים שצריך להיות סטנדרט אחיד בין הסמלים, בין הכיתוב, בכל זאת על מנת לייצר את האחידות בין יצרני המזון.

ליאור כוכבי: לא רק את האחידות, גם אם מפעל או בעל עסק רוצה לעבור בין גוף כשרות כזה או אחר, שהמעבר יהיה קל, פשוט, נוח וללא עלויות מיוחדות.

יוליה מלינובסקי: זה אחר כך השר, יחד עם הממונה, יקבעו בתקנות כי זה לא החוק, נכון, כבוד השר?

יוליה מלינובסקי: אבל מה שכן, אנחנו כבר דיברנו על איזה שהוא נושא, שלא יהיה מצב של תלות בין גוף כשרות לעסק, אסם לא תוכל להקים לעצמה חברה פרטית של כשרות, לצורך הדוגמה.

ליאור כוכבי: לא, כמובן, ברור.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת תהיה הפרדה מוחלטת, שלגוף כשרות יהיה כוח להתמודד מול המפעל או העסק.

יוליה מלינובסקי: שלא תהיה פה אי הבנה שזה איזה שהיא קומבינה.

ליאור כוכבי: לא מדובר על הקמת גוף כשרות, אלא על נאמן כשרות.

יוליה מלינובסקי: טוב, אני מבקשת להעלות בזום את עמיחי אליהו, איגוד רבני הקהילות.

יוליה מלינובסקי: שלום לך, שלוש דקות לרשותך, נשמח לשמוע דברי טעם.

יוליה מלינובסקי: הוא בן של?

שמחה רוטמן: הוא הבן של הרב שמואל אליהו ונכד של הרב מרדכי אליהו.

יוליה מלינובסקי: אני ממש לא אוהבת שאומרים על הבן אדם שהוא 'בן של', הוא אישיות נפרדת.

שמחה רוטמן: את שאלת על התמונה, התמונה של סבא שלו, זה הכול.

יוליה מלינובסקי: אדוני, שלום לך, שלוש דקות, אתה כנראה נמצא פה בזכות עצמך ולא בזכות אבא שלך.

עמיחי אליהו: קודם כל תודה רבה לכם על הזכות להופיע בוועדה.

עמיחי אליהו: אני שמח לעלות פה גם בזכות עצמי, אבל גם בזכות אבא שלי, חלק מהאישיות שלנו זה מי שאנחנו ואיפה גדלנו והמשפחה שגדלנו, אני חושב שזה אולי במובן מסוים חלק מהדיון הרחב שהתקיים פה בפורום החשוב הזה.

עמיחי אליהו: אני אפתח את דבריי ואני אומר שאני שמח שהתקיים פה דיון על כשרות, אנחנו כולנו מחויבים לשפר את מערך הכשרות, אנחנו כולנו מחויבים לרצון המצוין הזה לקחת את הצורך במדינת ישראל ביהדות ולשפר את מערך הכשרות.

עמיחי אליהו: השאלה האם הרפורמה הזו עושה את המהלך הנכון והשאלה האם היא באמת מקיימת ומקדמת את מערך הכשרות במדינת ישראל למצב שבסופו של דבר כל צרכן יקבל את המוצר שאותו הוא רוצה לצרוך, האם הוא יקבל בסוף מוצר כשר, ובעיניי שם נמצא הפער.

עמיחי אליהו: אני כן אחזור שנייה לכובע בתור הבן של הרב שמואל אליהו כיוון שאבא שלי התחיל בצפת את מערך הכשרות כשהוא נהיה רבה הראשי של צפת.

עמיחי אליהו: לפני 30 שנה הוא ניסה לקדם את הפירוק יחס משגיח-מושגח והוא הצליח לעשות את זה בצפת, יש את זה בצורה מפוצלת, מערך הכשרות בצפת עובד מצוין, מערכת הכשרות שם נותנת מענה מעולה לחנויות, וכמובן לא כל חנות או מערכת או מסעדה או גוף חייב לקחת את הכשרות, הוא יכול להיות לא כשר.

עמיחי אליהו: אני מרגיש שיש פה בלגן גדול, גם בתוך הדברים שדיברה חברת הכנסת יוליה, שמנהלת את הדיון, בדוגמה לצורך העניין של השמפו שהבאת.

עמיחי אליהו: הדוגמה הזו לא קשורה בשום צורה.

יוליה מלינובסקי: איזו דוגמה?

יוליה מלינובסקי: סליחה, לא שמעתי.

עמיחי אליהו: הדוגמה שהבאת עם הכפפות ועם השמפו כדי לצבוע את מערך הכשרות באיזה שהוא צבע מסוים.

עמיחי אליהו: יש פה הרבה מאוד חוסר מידע כיצד פועלת מערכת הכשרות.

עמיחי אליהו: לצורך העניין השמפו והכפפות שהבאת עם כשרות של הבד"צ במקרה הזה זה משהו שהוא שיווקי נטו למערך של צרכנים מסוימים שהם רוכשים את זה עם הכשרות.

עמיחי אליהו: זה כמו שלא תגידי עכשיו ל'נקה 7' איזה לוגו לשים או איזה מערכת לשים את לא תגידי להם איזה כשרות לקחת כדי לשפר את השיווק שלהם בקרב קהל צרכנים מסוים.

עמיחי אליהו: אין בין זה לבין כשרות של הרבנות כלום, כלום, פשוט כלום, זה לא שייך לזה.

עמיחי אליהו: רוצים לבוא ולטעון כנגד הכשלים בתוך המסגרת של הרבנות אז כדאי לדון בכשלים שקיימים, כדאי לקדם אותם בחקיקה, לא צריך לעשות את זה על ידי יצירת שיימינג ל-3,500 או 4,000 משגיחי כשרות.

עמיחי אליהו: יש רוב מוחלט של משגיחי הכשרות שהם אנשים מסורים שעובדים במסירות נפש עם משכורת מינימלית.

עמיחי אליהו: אגב, פה אני אומר בסוגריים שאתם מדברים על הרצון להכניס משגיחות כשרות, באופן אישי אין לי שום התנגדות לזה, אבל אנחנו במגמה של לנסות להוציא את הנשים מהמטבח, לא להכניס אותן חזרה במשכרוות רעב אל תוך השגחה.

עמיחי אליהו: אני אומר לכם באופן אישי, בוודאי שסומכים על נשים, איך זה קשור בכלל?

עמיחי אליהו: יש פה מערכת של כשרות שצריך לקדם אותה, הדרך לקדם אותה, ואני אומר בעיקר בציבור המסורתי ובעיקר בציבור שאין לו הבנה בפרטים, כמו שאנחנו רואים שגם בוועדה ובתוך הדברים שצוינו רוב האנשים לא בקיאים בפרטים, לא בקיאים במערכת הכשרות, לא יודעים אפילו לעשות הפרדה בין כשרות של בד"צ לכשרות של רבנות, בין כשרות שהיא באה כחותמת שנייה לכשרות בסיסית, אבל בשביל לעשות - - -

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך, אדוני, יש לנו רשימה מאוד ארוכה, אני חייבת לתת זכות לכולם.

יוליה מלינובסקי: אני חייבת להגיד לך שהדוגמאות שאני הבאתי, אם זה מוצרים עם חותמת כשרות של הרבנות או מוצרים של בד"צים, זה להמחשה שאפילו אם אני – כי אני חילונית מובהקת ואני נגד הממסד ואני רוצה לקנות אך ורק מוצרים שאין להם אין שום סימון זה לא מתאפשר לי.

יוליה מלינובסקי: אני לא כזו, בסדר?

שמחה רוטמן: הרפורמה לא תעזור לך.

עמיחי אליהו: ואם אני רוצה ל - - -

יוליה מלינובסקי: לא, דקה, אני רק מסבירה, כנראה זה לא הובן אולי או שבכוונה תחילה עושים שזה לא מובן.

יוליה מלינובסקי: הכשרות במדינת ישראל זה דבר חשוב כי אנחנו מדינה יהודית, אבל זה חשוב לכולנו, זה לא שייך למגזר או לסקטור כזה או אחר.

מיכל מרים וולדיגר: לפני רגע את אמרת שזה לא קשור לכולם, יש כאלה שזה לא מעניין אותם בכלל, הם לא רוצים את זה.

יוליה מלינובסקי: סליחה, דקה.

יוליה מלינובסקי: תרדי לסוף דעתי.

יוליה מלינובסקי: את באת בסוף הדיון ולא שמעת מה שהיה פה קודם.

יוליה מלינובסקי: בסוף כולנו רוצים, לא רוצים, שייכים, לא שייכים, מוסלמים, נוצרים, יהודים וחילוניים מובהקים משלמים על זה.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו כולנו משלמים על זה אז יש לנו גם זכות להתערב בזה ולהיות חלק מהעניין.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך, אדוני הרב.

עמיחי אליהו: אפשר משפט אחד אחרון?

יוליה מלינובסקי: סליחה, יש לי פה חברי כנסת שחייבים להתייחס ולא נשאר לנו הרבה זמן לדיון.

יוליה מלינובסקי: חבר הכנסת משה טור פז, בבקשה תורך.

יוליה מלינובסקי: ישבת בסבלנות הרבה מאוד זמן, אני מאוד מעריכה.

משה טור פז: כן, הרבה מאוד זמן, נתת לשמחה רוטמן לדבר לפניי.

שמחה רוטמן: מי היה מאמין.

משה טור פז: מי היה מאמין.

משה טור פז: כמו 72% מהציבור הדתי והמסורתי גם אני מברך על הרפורמה במערך הכשרות, לפי הנתונים של מכון לחקר יהדות וציונות מהבוקר, אני חושב שמדובר ברפורמה חשובה מאוד וזה הביא אותי לשאלה למה חברי כנסת מסוימים מש"ס ואגודת ישראל בחרו לא להגיע היום לדיון החשוב הזה, להבדיל מעמיתיי כאן

משה טור פז: שאני מאוד מכבד את הגעתם גם אם הם לא מסכימים.

משה טור פז: המסקנה היחידה שלי זה שהם מפחדים, ממה הם מפחדים?

משה טור פז: הם מפחדים כי יש כאלה שחושבים שהכשרות רשומה אצלם בטאבו ואוי ואבוי אם מישהו אחר יקבל איזה שהיא אחיזה בדבר הזה, הם מפחדים כי נדמה להם שהם היחידים שיודעים מה זה יהדות, חלקם אולי קשורים לעסקנים מסוימים שהתרגלו במשך 73 שנים שאם הם שולטים ברבנות אז הם שולטים במה שכולנו אוכלים.

משה טור פז: ואולי יש גם כאלה שהרוויחו כל כך הרבה כסף לאורך השנים שמפריע להם שעכשיו תהיה תחרות חופשית.

משה טור פז: אני חושב שמדובר ברפורמה שלא רק שהיא טובה, יכול להיות שבסעיפים מסוימים היא לא מספיק טובה וצריך לחזק אותה.

משה טור פז: אני חושב שצריך לוודא שאי אפשר יהיה לבטל אותה בהינף שלטון כזה או אחר, בעוד 40 שנה נגיד יעלה שלטון אחר ופתאום ירצה לבטל את השינויים החשובים כאן.

משה טור פז: אני חושב שהתחרות צריכה להיות יותר גדולה אפילו ממה שהרפורמה מציעה.

משה טור פז: אני חושב שלמשל חשוב שיותר רבנים יוכלו לתת כשרות, למשל למה רק רב של עיר ולא רב של מועצה אזורית?

משה טור פז: אני חושב שהוא אחראי לא פחות ולכן טוב שגם רבני מועצות אזוריות יהיו באותו פורום שלושה שיוכל לתת.

משה טור פז: אני חושב שטוב שהציבור יוכל לקבל בחירה רבה ככל הניתן.

משה טור פז: ובסוף, אני כאדם שאוכל כשרות מהרבנות ונהנה מהכשרות הזאת אני רוצה שהדבר הזה יהיה טוב ואיכותי וכשר ואם הציבור הרחב ייהנה גם מזה שזה יהיה יותר זול אז בכלל הרווחנו.

משה טור פז: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: אני חייבת להעלות מישהו בזום ואחר כך חבר הכנסת אופיר סופר.

יוליה מלינובסקי: פרופ' אביעד הכהן, יועץ חיצוני להתאחדות התעשיינים, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: שלום, אדוני, שלוש דקות ברשותך.

אביעד הכהן: תודה רבה לכם.

אביעד הכהן: אני רוצה להצטרף לתודות, גם ליושבת ראש הוועדה, לשר, למנכ"ל, לכל מי שעשה בנושא החשוב הזה.

אביעד הכהן: זה נושא חשוב מאין כמוהו.

אביעד הכהן: התאחדות התעשיינים, כפי שאמר גם ליאור כוכבי, אנחנו מברכים כמובן על הדבר הזה.

אביעד הכהן: ליאור דיבר על הבידול, אני רוצה להדגיש שאנחנו הגשנו נייר מסודר קצר עם כל הנקודות שנוגעות לרפורמה הזאת שעיקרו התייחסות לבידול שבין מפעלים גדולים לבין חנות פלאפל בנהרייה או בתל אביב או בכל מקום אחר.

אביעד הכהן: יש הבדל במספר המועסקים, יש הבדל בתנאי המועסקים, יש הבדל בסודות מסחריים, אינו דומה סוד מסחרי של חברה שמייצרת מזון בהיקפים עצומים ויש לה סודות מסחריים לדוכן פלאפל שאין בו יותר מדי סודות איך לטגן את הפלאפל בשמן.

אביעד הכהן: יש הבדל לגבי עלויות והבקשה שלנו היא בקשה מאוד פשוטה, שיישבו איתנו בצורה מסודרת.

אביעד הכהן: מעבר לנייר שהגשנו אנחנו מבקשים להעיר על הדברים האלה.

אביעד הכהן: אני רק אזכיר שניים-שלושה נושאים שליאור לא הזכיר ובזה אני אסיים.

אביעד הכהן: אחת זה כל הנושא של היבוא.

אביעד הכהן: היום חלק מהמפעלים הגדולים שחברים בהתאחדות התעשיינים, מעבר לייצור הם עוסקים גם בסוגיית היבוא.

אביעד הכהן: היום בסוגיית היבוא יש גופי כשרות בחו"ל שאין שום סיבה שהם לא יקבלו באופן אוטומטי הכשר לתת בארץ כי אם הגוף הזה מקובל על הרבנות, אני מדגיש, מקובל על הרבנות הראשית לעניין ייצור בחו"ל והרבנות הראשית איננה שולחת משגיחים לכל המקומות האלה, אז אין סיבה שהוא לא יקבל את ההסמכה הזו באופן אוטומטי מיד גם בארץ כדי לאפשר למפעלים בארץ לשווק את המוצרים האלה.

אביעד הכהן: והדבר השני שאני רוצה להעיר עליו, מעבר לנקודות שבנייר העמדה שלנו, זה תוקף תעודת הכשרות.

אביעד הכהן: תעודת הכשרות היום ניתנת לשנה, אבל אנחנו יודעים שרישיון עסק למשל ניתן לעשר שנים, ברשם העמותות, כשמדובר על נוהל של אישור ניהול תקין, ברירת המחדל היא שהאישור מתחדש אוטומטית ורק אם יש כשלים, רק אז מגבילים את האישור הזה.

אביעד הכהן: זה חשוב מאוד למפעלים גדולים מכיוון שאנחנו יודעים שהרבנות עם כל הרצון טוב לא תמיד עומדת בזמנים.

אביעד הכהן: מפעל, פג תוקף תעודת הכשרות שלו, אסור לו למעשה להמשיך להציג את המפעל ככשר.

אביעד הכהן: כשמדובר בעסק קטן

אביעד הכהן: אז הוא יכול להודיע ללקוחות שזה רק עניין טכני, כשמדובר במפעל אנחנו לא רוצים להיות חשופים, לא לתביעות ייצוגיות ולא לדברים מהסוג הזה.

אביעד הכהן: אני שוב חוזר ואומר, אנחנו פירטנו, כל מה שאמרתי כאן בקצירת העומר, זה בנוסף לנייר העמדה המפורט שהגשנו ואנחנו מאוד מבקשים גם מהשר והמנכ"ל ומאנשי משרדו, גם מהרבנות הראשית, לשבת איתנו.

אביעד הכהן: ישבנו כבר עם אנשי הרבנות הראשית, אבל פחות עם אנשי משרד הדתות.

יוליה מלינובסקי: מצוין, אני חושבת שיש פה אוזן קשבת.

יוליה מלינובסקי: הנקודות שאתה מעלה אלה באמת דברים אמיתיים, ננסה לתת על זה את הדעת, אני מכירה את השר ואת הצוות שלו ובטוחה שתקבלו מענה.

יוליה מלינובסקי: גם אנחנו פה נחשוב איך אפשר לעשות מנגנון למרות שלדעתי זה לא בחוק אלא בתקנות יותר, צריך לחשוב איך אנחנו עושים את זה.

אביעד הכהן: לא, בהגדרה של בית עסק למשל יהיה - - -

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: רק הערה קטנה, אני ביקשתי מכל הגופים הרלוונטיים להעביר לנו לוועדה ניירות עמדה עם ההתייחסות לסעיפי החוק, ביקשתי את זה עד היום, מי שלא הגיש אנחנו לא נתייחס.

יוליה מלינובסקי: מנהלת הוועדה, קיבלנו חומרים ללשכה המשפטית, נכון?

יוליה מלינובסקי: מי שלא טרח להגיש את המסמכים לפי בקשתי עם התייחסות ספציפית לסעיפי החוק כשהנוסח פורסם תם הטקס.

יוליה מלינובסקי: חבר הכנסת אופיר סופר, כל הכבוד לך, התאפקת.

יוליה מלינובסקי: תודה.

מתן כהנא: אני חיכיתי לך.

מתן כהנא: אני צריך ללכת, אבל חיכיתי לך.

אופיר סופר: תודה רבה, גברתי, תודה רבה לך, כבוד השר, שחיכית.

אופיר סופר: אני רוצה להגיד כך.

אופיר סופר: אנחנו כולנו היום יושבים ואוכלים באותן מסעדות, באותם בתי קפה, באותם אולמות אירועים, אנחנו גם יודעים מה זה חתונות כשמתחתנים.

אופיר סופר: ברמה הכללית מערך הכשרות מצליח, 90% מהאנשים יושבים ואוכלים באותן מסעדות.

אופיר סופר: כשאנחנו קובעים פגישה אנחנו לא מתחילים להסתבך יותר מדי.

אופיר סופר: נכון, אפשר לעשות זוּם-אִין על כל מיני אירועים, יש נושאים, כפי שהסביר עורך דין קמניץ, שצריכים תיקון, יחסי משגיח-מושגח זה עיקר טענתו של המבקר לצורך העניין, אבל יש גם להם פתרונות ואכן נעשתה על זה עבודה במשרד לשירותי דת.

אופיר סופר: אבל אני קודם כל רוצה לדבר על זה שכולנו יושבים סביב אותו שולחן, אני רוצה לומר שרוב המומחים, בלי קשר כרגע למומחי משרד הבריאות, אבל רוב המומחים, קרי האנשים שעוסקים בסוגיית הכשרות, הרבנים, רוב רובם פשוט נגד המתווה הזה, כבוד השר, נגד המתווה הזה על פרטיו המלאים.

אופיר סופר: יכול להיות שאם תעשה שינויים אחרים אז הם דווקא כן יהיו ואני מאמין שכן, אבל אתה הולך בצעד כל כך דרמטי ומשמעותי, שנכון שהוא מאוד מופשט ואנשים פחות מבינים בו, אז אתה עושה משהו בניגוד לדעתם של כל המומחים.

אופיר סופר: אני יודע שאתה איש שמאמין בתחרות ואני חושב שאפשר למצוא פה מנגנונים להגברת התחרות, יש מודל כזה בפתח תקווה, אתה מכיר אותו היטב, ישבת עם הרב מיכה הלוי, אתה מכיר את המודל הזה והוא מודל מצוין.

אופיר סופר: הוא גם פותר את הבעיה של יחסי משגיח-מושגח בצורה יותר טובה.

אופיר סופר: כפי שציין חברי חבר הכנסת רוטמן, מה שאתה מייצר כרגע במודל הנוכחי, אתה יוצר יחסי משגיח-מושגח על סטרואידים, כי אתה מייצר יחסי משגיח-מושגח בין גופי כשרות, כאלה שהתאגדו או לא התאגדו.

אופיר סופר: כמובן שמעתי שהתייחסה לזה יושבת הראש, אבל עדיין יש כאן בעיה של יחסי משגיח-מושגח אמיתית.

אופיר סופר: זה דומה, אם ניקח את זה למומחי בטיחות ונחבר את זה קצת לנושא של סוגיות של בטיחות בדרכים, זה נושא שאנשים לא מבינים כל כך, אתה יודע, הם עולים על רכב, אז אני לא אסע באותו אוטובוס שאתה תיסע ושהוא ייסע ושאחרים ייסעו וזו תהיה המציאות.

אופיר סופר: ואם אנשים נוסעים לחתונה - - -

מתן כהנא: אגב, אתה יודע מי עושה לך היום טסטים לרכבים?

אופיר סופר: כן, אני יודע בדיוק, אני מכיר גם את הבעיות.

אופיר סופר: שוחחתי על זה גם אתמול עם שר התחבורה לשעבר, על הנקודה הזאת, אי אפשר להשוות בין מנגנון פיקוח על אלפי, עשרות אלפים ואולי יותר של בתי עסק בצורה כזו או אחרת לבין פיקוח על 100 מכוני טסטים.

אופיר סופר: זה משהו אחר לגמרי, וגם שם היו לנו בעיות.

אופיר סופר: זו הנקודה הזו.

אופיר סופר: עכשיו אני רוצה לומר, כשאתה הולך ומייצר כאן תחרות להנמכת הסטנדרט בתחומים שאנשים לא מבינים בהם, אין פה בעיה, אפשר לעשות רפורמה שתדבר על נורמות אחידות, אפשר לדבר על נורמה שתפעיל גופי כשרות ותאגידים, אבל לא צריך לעקר, לקעקע את מעמדם של רבני הערים כסמכות מקצועית.

אופיר סופר: אם תרצה, גם על כך אפשר לשוחח, אבל אני אומר לך שזעקת הרבנות על היעדר כשרות לא תישמע.

אופיר סופר: הזכיר כאן חברי רוטמן את בעיית הכשרות בחיפה, היא לא נשמעת.

אופיר סופר: אתה יודע, אז היה, אז גמרנו, אפילו אתה לא ניגשת לטפל בכך.

אופיר סופר: בתי החולים הציבוריים, כשזעקו בשיאו של משבר בריאותי, זעקתם לא נשמעה.

אופיר סופר: אני אומר לך, כשמערך הכשרות יקרוס זעקתם לא תישמע, לא יהיה בכלל, על גופות שהולכים ומובלים למוות, אנחנו פשוט נפסיק לאכול כשר ונפסיק לאכול ביחד ונפסיק לשבת באותם מקומות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך, חבר הכנסת אופיר סופר.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, יש אמרה שאני משתמשת בה, לאחרונה יותר מדי פעמים, יש אנשים שחושבים שמה שהיה זה מה שיהיה וזה טוב.

אופיר סופר: לא, אני אמרתי לקדם רפורמה, אפילו הצעתי - - -

יוליה מלינובסקי: ואז בסוף כל פעם שיש רפורמה חדשה או משהו שחושבים לשנות, זה מאוד קשה, כי אתה התרגלת, נוח לך, אתה לא חושב שאפשר אחרת.

יוליה מלינובסקי: בדיוק בשביל זה אנחנו מדינת סטרטאפ, אנחנו יכולים לפרוץ את חוט המחשבה שלנו ולעשות משהו חדש ואחר ולהישאר באיכות טובה.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה לך.

אופיר סופר: גברתי יושבת הראש, אני בעד הרפורמה ו- - -

יוליה מלינובסקי: אתה כבר צריך ללכת?

מתן כהנא: כן.

יוליה מלינובסקי: יש אנשים בזום שאני חייבת להעלות.

מתן כהנא: ניפגש בישיבות הבאות.

מיכל מרים וולדיגר: אז השר לא נשאר?

יוליה מלינובסקי: לא, הוא לא חייב.

מתן כהנא: היא הבאה בתור?

יוליה מלינובסקי: לא, יש לי מישהו – אולי תישאר עוד עשר דקות?

מתן כהנא: אני אחכה.

אופיר סופר: אני חשבתי שחיכית בשבילי.

יוליה מלינובסקי: חברים, נשארו לנו ממש עשר דקות, אני חייבת לסיים את הדיון עוד מעט.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להעלות בזום את שי ברמן, יושב ראש איגוד המסעדות והברים.

יוליה מלינובסקי: זה מאוד חשוב כי זה נוגע לעסקים שלהם באופן ישיר.

יוליה מלינובסקי: שי ברמן נמצא?

יוליה מלינובסקי: אין.

יוליה מלינובסקי: אז נמצאת לילי בן שלום, יו"ר איגוד המסעדנים בהתאחדות המלאכה והתעשייה.

לילי בן שלום: אני פה, היי.

לילי בן שלום: אני אלך למקום שקט שנייה.

לילי בן שלום: תראו את החצ'פורים שלי, תראו איזה יופי של מסעדה.

יוליה מלינובסקי: לא, אל תעשי לנו פה תיאבון, אנחנו כולנו רעבים כבר.

יוליה מלינובסקי: אז, לילי, אני מבקשת ממך להתייחס לנושא שלוש דקות.

שמחה רוטמן: יוליה, אני מבקש לוועדה הבאה להזמין אותה לפה, שתבוא, מה בזום?

שמחה רוטמן: שיהיה אוכל לוועדה, מה זה בזום?

לילי בן שלום: אני מאוד אשמח לבוא.

לילי בן שלום: אני קודם כל ממש ממש מודה לכם על הדיון הזה, הגיע הזמן, אחרי עוול של שנים בתחום הזה.

לילי בן שלום: אני מודה לך על האבסורד וחוסר ההיגיון הזה שבו העלית את המוצרים שבהם יש כשרות בד"צ, כשרות לא משנה מה, על מוצרי ניקיון וכל מיני בדיחות כאלה שכמובן, ואף אחד פה, חוץ מכמה, לא התייחסו לאנשי עסקים.

לילי בן שלום: אני מסעדנית 12 שנים - - -(נתק בזום).

יוליה מלינובסקי: לילי, אנחנו לא שומעים אותך, נעלמת לנו.

לילי בן שלום: - - - משגיחי כשרות מגיעים למסעדה שלי רק ב-10 לחודש והחלפתי 20 כאלה במשך 12 שנים.

לילי בן שלום: עוד לא ראיתי כמה קשה לעבוד בתור משגיח, הם מגיעים ב-10 לחודש ולוקחים את הצ'ק שלהם של המשכורת.

לילי בן שלום: אני יכולה לבוא מניסיון אישי.

לילי בן שלום: אני לא אומרת שכולם כאלה, אבל יש לי ניסיון רב, יש לי קולגות.

לילי בן שלום: אני בכל חודש שילמתי 3,000 שקל, גם כשלא היה לי שקל, גם כשהיו פיגועים, גם כשהיו מלחמות, על מישהו שהוא אפילו לא משגיח.

לילי בן שלום: יותר מזה, הכשרה אתם מדברים?

לילי בן שלום: לכל משגיח יש קריטריונים משלו להשגיח.

לילי בן שלום: אם בא לו על לילי, אם לא בא לו על לילי, אם הוא בקשר עם השף או לא בקשר עם השף, כן מותר גוש חלב, אסור גוש חלב.

לילי בן שלום: אתם יודעים שכל המנגנון הזה, באמת נורא מצחיק אותי שרבנות אומרת שאין לה כוח, איזה כוח?

לילי בן שלום: אתם עוד רוצים לתת לה כוח?

לילי בן שלום: נכון, הרגולציה תוריד לה כוח, אם יהיה מנגנון שבו גוף שהוא מכובד – אני בעד כשרות, אני באה מבית דתי, אני כשרה גם פה בשוק הכרמל, והחלטתי ונשבעתי שאני לא מביאה עוד פרזיט שייקח כסף.

לילי בן שלום: סליחה שאני מדברת ככה, אבל אני, מי שמכיר אותי, אני אותנטית, אני לא מדברת שטויות, אני מדברת מתוך ניסיון.

לילי בן שלום: מספיק לעשוק, זה פרוטקשן אחד גדול של אנשים שאם בא להם עליי הם ייתנו לי תעודה גם אם אני עכשיו בלילה אכניס בשר אחר, איזה משהו אחר, משהו שהוא לא כל כך פרווה.

לילי בן שלום: אם בעל העסק, כשמדובר במסעדות, לא רוצה שהמסעדה תהיה כשרה לא יעזור שום משגיח כשרות, בטח כשאין קריטריונים, בטח כשכל אחד יכול להחליט לי מה שבא לו, איך שבא לו, כמה אני אשלם לו, כמה אני אפנק אותו.

לילי בן שלום: אז קודם כל תבורכו על זה שסוף סוף - - -

שמחה רוטמן: שאלה אינפורמטיבית, כמה היא משלמת לכשרות בשנה?

יוליה מלינובסקי: היא אמרה, 3,000 כל חודש.

שמחה רוטמן: 3,000 שקל בחודש.

שמחה רוטמן: בסדר.

שמחה רוטמן: לרבנות.

יוליה מלינובסקי: למשגיח.

לילי בן שלום: אני רוצה להגיד לכם, זה תלוי - - - (נתק בזום).

שמחה רוטמן: זה לא לרבנות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, לילי, יש בעיה עם התקשורת אצלך.

לילי בן שלום: - - - גם 1,200 שקל למשגיח.

יוליה מלינובסקי: הבנו, 3,000 שקל למשגיח כל חודש, זה בלי אגרות של הרבנות, בסדר.

יוליה מלינובסקי: ואת אומרת שהוא לא כל כך עובד.

לילי בן שלום: אתם שומעים אותי?

יוליה מלינובסקי: טוב, תודה.

יוליה מלינובסקי: חברים, סליחה, זה לא עובד, המחשוב של הכנסת.

יוליה מלינובסקי: חברת הכנסת מיכל וולדיגר, את האחרונה בדיון הזה ואחר כך סיכום.

לילי בן שלום: הלו.

יוליה מלינובסקי: תורידו בבקשה את לילי, אנחנו לא נוכל להמשיך.

מיכל מרים וולדיגר: אז קודם כל, כמו שאמר חברי אופיר, אני מחתנת ביום ראשון הקרוב את הבן שלי, ממש בקרוב, והיה חשוב לי להגיע.

מיכל מרים וולדיגר: בכל אופן הגעתי לאולם שהבן שלי וכלתו בחרו, ראיתי רבנות ראשית והייתי רגועה, כלומר ידעתי שיש כאן רבנות ואני יודעת שאני יכולה לסמוך ומצוין.

מיכל מרים וולדיגר: אני חושבת מה היה קורה אם הרפורמה - - -

מתן כהנא: אבל את תוכלי גם בהמשך.

מיכל מרים וולדיגר: לא, אני לא אוכל בהמשך לעניות דעתי, תהיה בעיה הרבה יותר גדולה כי איך אני אמצא את שלושת הרבנים בדיוק שנותנים את ההכשר, האם אני מכירה או לא מכירה.

מיכל מרים וולדיגר: בעיניי נורא ואיום מה שהולך לקרות, אבל אני אגיד לכם משהו, אני חושבת שרפורמה זה דבר חשוב בכלל, אי אפשר באמת להיתקע, כמו שאמרה יושבת הראש, צריך לחדש, צריך לרענן, צריך לחשוב, צריך להעמיק, ולכן, שוב, אני לא יודעת מה בדיוק היה עם חברי אבי מעוז, אבל אני בהחלט חושבת שהרפורמה, בגלל שהיא כל כך מקיפה והיא כל כך חשובה, ואמרנו קודם, כשרות, מדינה יהודית, זה חשוב, אני לא מבינה מה בוער לעשות את זה עכשיו בחוק ההסדרים ולא לעשות את זה כמו כל חוק, שאפשר לדון ולדון לעומק ולהביא פה את כל האנשים שבאמת מכירים ויודעים והכשירו ונתנו הכשרים ומכירים את המערך הזה הרבה הרבה יותר טוב ממני.

מיכל מרים וולדיגר: מודה ומתוודה, אני לא מכירה מספיק.

מיכל מרים וולדיגר: אז כמו שאמרתי, אני לא נגד רפורמה.

מיכל מרים וולדיגר: אני חושבת שכמו אנחנו עושים את זה היום זה לשפוך את התינוק עם המים.

מיכל מרים וולדיגר: זה לקחת את המערך ש-73 שנה עבד.

מיכל מרים וולדיגר: נכון, נכון, כולנו פה מסכימים שיש דברים לא טובים, שמענו מקודם את מנהלת המסעדה, לא בסדר, אני לא אומרת שהכול תקין, אבל בואו, בעיניי הרבנות הראשית היא ממלכתית, בדיוק כמו בית משפט, כמו בית הנשיא, ואנחנו צריכים לא להרוס אותה.

מיכל מרים וולדיגר: צריך לתקן, צריך לבדוק, יחד איתם.

מיכל מרים וולדיגר: היה פה מישהו שפעם צעק על לעלות עם די-9 על בית המשפט וכולנו נרעשנו מהעניין הזה.

קריאה: לא כולם.

מיכל מרים וולדיגר: זה בדיוק מה שעושים עכשיו על הרבנות, פשוט עולים עליה ואומרים יופי.

מיכל מרים וולדיגר: לא, בואו נשתף אותם, היא חלק מהדיונים, היא חלק מהעניין, היא צריכה להיות פה, היא צריכה להקשיב, היא צריכה לדעת, היא צריכה להיות חלק גדול ולא להרוס אותה.

מיכל מרים וולדיגר: בעיניי מה שהרפורמה הזאת עושה זה פשוט לשפוך את התינוק יחד עם המים.

מיכל מרים וולדיגר: כשדיברנו על המשגיח-מושגח אמרו פה שני חבריי שבעצם העלינו בדרגה את התלות.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר פה התלות הייתה בדרגה מאוד נמוכה, יחסית, שהיא נוראית וצריך לתקן אותה, פשוט העלינו את התלות לשלב הרבה יותר גבוה שבעיניי זה הרבה יותר הרסני והרבה יותר חמור מאשר בשלב שזה היה קודם.

מיכל מרים וולדיגר: שוב, בלי לפגוע בזה שצריך לתקן את התלות הזאת.

מיכל מרים וולדיגר: אני אגיד עוד מילה אחת, שאני עוד לא יודעת, בעיניי כל הנושא של היבוא, כשהיום אני לוקחת משהו ואני קונה בסופר אני רגועה.

מיכל מרים וולדיגר: אני לא יודעת מה יקרה עכשיו עם היבוא, איך בדיוק כל שלושה – בעיניי זה הולך להיות באמת בלגן אחד גדול.

יוליה מלינובסקי: לא, הנושא של היבוא יטופל במסגרת החוק, אנחנו לא נשאיר את זה במצב הזה.

מיכל מרים וולדיגר: אוקיי, אז בינתיים זה אמורפי מבחינתי, אני חוששת מזה מאוד.

מיכל מרים וולדיגר: וכשמדברים פה עכשיו על הוזלה, שזה יוזיל כי יש תחרות, אני סבורה שזה יעשה בדיוק הפוך.

מיכל מרים וולדיגר: אני מדברת כרגע על הציבור שצורך כשרות, שהכשרות היא חשובה לו.

מיכל מרים וולדיגר: אם עד היום הלכתי למסעדות ואכלתי רבנות, לא ביקשתי את השגחת הכשרות היותר גבוהה, אלא באמת הרבנות, סמכתי על הרבנות, אני הולכת למסעדות של רבנות, זה מה שחשוב לי, ואני היום, אני ושכמותי, נצטרך ללכת ולשלם הרבה יותר יקר, כי הזולים - - -

יוליה מלינובסקי: אבל, מיכל, עכשיו הייתה לך פה גברת אותנטית, אפילו לא ידעתי מיהי, היא נרשמה, יש לה שתי מסעדות בשוק הכרמל, כשרות של רבנות, שמעת מה היא סיפרה לך.

מיכל מרים וולדיגר: אני שמעתי מה שהיא סיפרה, עדיין - - -

יוליה מלינובסקי: זו כשרות של רבנות.

מיכל מרים וולדיגר: עדיין מבחינת ה - - -

יוליה מלינובסקי: מה עדיין?

שמחה רוטמן: את חושבת שהיא מייצגת, כמה אחוזים היא מייצגת?

שמחה רוטמן: את יכולה להביא אנקדוטה.

שמחה רוטמן: אני הלכתי ללוד וביקשתי ליווי משטרתי ולא קיבלתי, אז האם זה אומר שמשטרת ישראל לא עובדת?

שמחה רוטמן: ביקשתי ליווי משטרתי כשהיו רכבים - - -

יוליה מלינובסקי: אז יכול להיות שאתה אומר שאין לה מזל עם משגיחים.

שמחה רוטמן: אז אני אומר שיש תקלות בכל מערך - - - צריך לטפל בהן.

מיכל מרים וולדיגר: אני עדיין אומרת שמבחינה הלכתית גם אם אכלתי אצלה והמשגיח לא היה, מבחינתי לא אכלתי טרף, כי יש את העניין – שוב, אני לא נכנסת לפרטי הלכה כי לא אני אשת המקצוע, אני צריכה כשרות ומי שמבחינתי נותן את הכשרות זה רבנים שיודעים את הלכות הכשרות.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר לא כל הרבנים כל היום מבצעים את הכשרות.

מתן כהנא: אבל מיכל, זה נשחק.

יוליה מלינובסקי: תסכמי, בבקשה.

מיכל מרים וולדיגר: כן, אני אסכם.

מיכל מרים וולדיגר: אני באמת רוצה להודות לכולם שהנושא הזה חשוב להם, אני חושבת שהבהילות מהשטן, אין מה לרוץ פה בחוק ההסדרים.

מיכל מרים וולדיגר: סליחה, כבוד השר, אני חושבת שזה משהו נורא פופוליסטי לעשות את זה מהר ולהגיד 'הנה'.

מיכל מרים וולדיגר: רגע, מה בוער?

מיכל מרים וולדיגר: אנחנו עושים את זה בשביל המדינה, אפשר להוציא את זה מחוק ההסדרים, לעשות את זה בצורה מסודרת, מושכלת, להביא את הרבנות הראשית פנימה לתוך השיח הזה ולעשות את זה כמו שצריך.

מיכל מרים וולדיגר: אז תודה לכם.

יוליה מלינובסקי: תודה לך, גברתי.

יוליה מלינובסקי: כיף לשמוע ברוגע גם דברי ביקורת.

יוליה מלינובסקי: אני אסכם, קודם כל הרבנות הראשית - - -

שמחה רוטמן: זה קשה לי שמתן לא עונה.

שמחה רוטמן: כלומר הוא ישב ורשם וזה, אמרת שיענה ועכשיו הוא צריך ללכת, זו בהילות מאוד מאוד לא לעניין.

מתן כהנא: הכול בסדר.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, אתה יודע.

שמחה רוטמן: אספתי, שאלתי שאלות, גם מקצועיות.

יוליה מלינובסקי: אז אנשי המקצוע שלו יתייחסו בהמשך לכל השאלות שלך.

יוליה מלינובסקי: רשמתם?

יוליה מלינובסקי: יופי, אני גם ממליצה לכם לשבת עם חבר הכנסת שמחה רוטמן.

יוליה מלינובסקי: אז ככה.

יוליה מלינובסקי: רגע, איפה הייתי?

שמחה רוטמן: את רוצה לסכם.

יוליה מלינובסקי: הרבנות הראשית מוזמנת, זה שהם מחרימים.

יוליה מלינובסקי: אגב, הם יחידת סמך של משרד הדתות, הם עובדי מדינה כולם, אני קצת מתקשה לראות עובדי מדינה שמחרימים דיוני כנסת.

הראל גולדברג: גברתי, עובדי מדינה לא מחרימים את הדיון.

יוליה מלינובסקי: איפה הרבנות הראשית?

יוליה מלינובסקי: אה, אתה המנכ"ל של הרבנות הראשית אז אתה פה, מצוין.

יוליה מלינובסקי: אני אשמח גם לנציגות יותר רחבה, הכול בסדר, הם מוזמנים.

יוליה מלינובסקי: כמובן הוועדה הזאת לא תיכנס להלכה, אנחנו לא סמכות שם, כפי שהוועדה הזאת דנה על חוק המטרו, אבל אני לא מתכוונת להיכנס לתוואי המטרו כי איפה אני ואיפה התוואי הזה.

יוליה מלינובסקי: אותו דבר, אני מתייחסת לנושא הכשרות כתחום מקצועי, אנשי מקצוע שמבינים בזה והם יתוו מדיניות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו כוועדת כנסת, כאן בכנסת, אנחנו ניתן מסגרת חוקית איך זה אמור להתנהל יחד עם אנשי משרד הדתות, אנשי הרבנות הראשית והגורמים הרלוונטיים.

יוליה מלינובסקי: ברור שזה כואב, זו דעתי בלבד, כי מה שהיה 70 שנה ולא נגעו בזה ולא טופל אנשים התרגלו.

יוליה מלינובסקי: מצוין.

יוליה מלינובסקי: אגב, הייתה פה דוגמה מצפת, איך עובדת הכשרות מצוין בצפת, תוך כדי שלחו לי כתבות על פרי גליל, על צפת, איך זרקו שם אוכל, אז כנראה לא כל כך שם הכול טוב בצפת.

שמחה רוטמן: זרקו שם אוכל, למה?

יוליה מלינובסקי: כי אותה סחורה למפעל אחר, הכשרות שם קיבלו את הסחורה - - -

שמחה רוטמן: ואם יהיו כמה גופי כשרות זה בדיוק מה שיהיה, כל הזמן יזרקו, כי גוף כשרות אחד לא סומך על גוף כשרות שני.

יוליה מלינובסקי: לא, אני לא רוצה להיכנס לשיקול הדעת - - -

מתן כהנא: סליחה, לא אמרתי מי צודק.

מתן כהנא: כשאני הבאתי את הדוגמה של פרי גליל וסנפרוסט לא אמרתי מי צודק, יכול להיות שהרב שמואל אליהו צודק, אבל זה שיש מפעל אחד - - -

שמחה רוטמן: אבל גוף כשרות אחד יהיה חייב לקבל את הכשרות של השני?

יוליה מלינובסקי: יהיה סטנדרט כתוב.

שמחה רוטמן: יהיה סטנדרט, אני חייב?

שמחה רוטמן: אתה תחייב אותי?

יוליה מלינובסקי: דקה, סליחה, יקבעו את סטנדרט הכשרות.

יוליה מלינובסקי: זה יהיה סטנדרט ברור לכולנו, לא לכל אחד יהיה את ה – אתה יודע, שיקול – בוא לא ניכנס לזה.

יוליה מלינובסקי: הדברים יהיו ברורים.

יוליה מלינובסקי: ואני אגיד את דעתי על עוד משהו, שחלק מההתנגדות של חלק מהגורמים היא התנגדות לא עניינית, כסף, כבוד, כיסא, במקרה הזה הרבה מאוד כסף, וכמובן כשמישהו רוצה לגעת בעוגה שלך אתה מתנגד כי אתה מפחד לאבד את הפרנסה.

שמחה רוטמן: הוא רוצה לגעת בעוגה כי יש שם הרבה כסף.

שמחה רוטמן: לכן הוא יוצר רפורמה, בשביל לקבל כסף.

יוליה מלינובסקי: אתה מפחד לאבד נתח מאוד רציני בפרנסה שלך.

יוליה מלינובסקי: זה הפך להיות לתעשייה שלמה שאנחנו לא יודעים בדיוק מה מתנהל שם.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רוצים שהדברים יהיו ברורים, שהדברים יהיו מסודרים, שכללי המשחק יהיו שווים לכולם.

יוליה מלינובסקי: הבד"צים ירצו להיכנס לזה?

יוליה מלינובסקי: בשמחה רבה, שיפנו לגורמי המדינה, יקבלו רישיון, יעבדו לפי כללים ואז כשאני קונה דבר בסופר אני יודעת בדיוק מה אני קונה שם, כי לא ברור לי עכשיו כל סיפור המוצרים.

יוליה מלינובסקי: ודבר אחרון, כפי שאמרתי, אמרו לי כמה חברי כנסת מהמפלגות החרדיות, מאוד כעסו: מה לך ולכשרות?

יוליה מלינובסקי: מה לך ולגיור?

יוליה מלינובסקי: מה לך ולקבורה?

יוליה מלינובסקי: מה לך ולשירותי הדת האחרים?

יוליה מלינובסקי: כן, זה שייך לכולנו, זה לא נחלה של מגזר כזה או אחר.

יוליה מלינובסקי: כשאני הולכת להתחתן אני מתחתנת ברבנות, במועצה הדתית, ושולחים אותי למקווה ואני צורכת את השירותים האלה בלי שאפילו אני רוצה.

יוליה מלינובסקי: לא רוצה, אבל זה בא לי בצורה כזו או אחרת, כי אני יהודייה, אני גרה במדינת ישראל ואלה הכללים.

יוליה מלינובסקי: ואם אני אפילו לא יהודייה ולא בא לי זה מה שיש לי.

יוליה מלינובסקי: אנחנו חייבים לעשות סדר בדבר הזה למען כל אזרחי ישראל.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, הדיון נעול, אנחנו נפגשים ב-5 בחודש לדיון מהותי על סעיפי החוק.