ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 71, 2021-10-10 09:00

גלעד קריב: בוקר טוב.

גלעד קריב: שבוע טוב לכולם.

גלעד קריב: ברוכים המתכנסים והמתכנסות בחדר הוועדה.

גלעד קריב: אנחנו מקיימים הבוקר הזה דיון בהצעת חוק שחרור על תנאי ממאסר (תיקון מס' 17 – הוראת שעה) (תיקון) (הארכת תוקף), התשפ"ב–2021.

גלעד קריב: הדיון נקבע הבוקר לאור פקיעת תוקפו של החוק הראשי שאותו אנחנו מבקשים להאריך, דומני ביום רביעי הזה ולכן סדר הזמנים הדחוק – ברור לכולנו.

גלעד קריב: נזכיר מי נמצאים אותנו כאן בחדר הוועדה.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים, עורכת הדין שמרית גולדנברג, בוקר טוב; מהמשרד לביטחון פנים יש איתנו את עורכת הדין אביב ישראלי מהלשכה המשפטית, שירה קרוואני, את ממדור אח"מ וטכנולוגיות בייעוץ המשפטי של המשטרה; איה מצא מהשב"ס, ראש היחידה למאסירם קצרים, אז בעיקר נשמע אותך הבוקר הזה; נציג הסניגוריה הציבורית בגופו בחדר הוועדה, לא רק ברוחו, ישי שרון.

גלעד קריב: חבר הכנסת שמחה רוטמן הצטרף אלינו, תודה.

גלעד קריב: אנחנו פותחים את הדיון.

גלעד קריב: אבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה להציג לנו את המסגרת הכללית שבה אנחנו עוסקים ואז ניגש לנציגות הממשלה ונבקש מהן להתייחס לבקשתן ולסוגיות העולות לדיון.

גלעד קריב: בבקשה.

נועה ברודסקי-לוי: בוקר טוב.

נועה ברודסקי-לוי: חוק שחרור על תנאי ממאסר מסדיר את האפשרות, בהתקיים התנאים המפורטים בחוק, לשחרר אסיר בטרם סיום תקופת המאסר אחרי שני שלישים מהתקופה שנגזרה עליו, אם נמצא שהוא ראוי לשחרור ושהוא אינו מסכן את שלום הציבור.

נועה ברודסקי-לוי: ב-2018, לפני 3 שנים, מתקבל תיקון לחוק שהסמיך יחידה מינהלית בתוך שב"ס לגבי אסירים ששפוטים לתקופה קצרה של בין 3 חודשים לשנה, שהיא זו תדון בעניינם ותקבע אם הם ראויים לשחרור, וזאת במקום נציב שירות בתי הסוהר שהיה מוסמך עד אז לדון בעניינם של האסירים ששפוטים לתקופה שבין 3 חודשים לחצי שנה וועדת השחרורים שהייתה מוסמכת לדון בתקופות שמעל חצי שנה.

נועה ברודסקי-לוי: התיקון נועד לייעל את המנגנונים שהיו קיימים.

נועה ברודסקי-לוי: שמענו רבות בזמנו בדיוני הוועדה על-כך שיש קושי רב בכינוס ועדות השחרורים, הרבה סרבול בעבודה בשל חוות דעת שהם צריכים לקבל והדבר פוגע במיוחד באותם אסירים שפוטים לתקופות קצרות מכיוון שלא מספיקים לדון בעניינם בזמן.

נועה ברודסקי-לוי: במטרה לייעל את הדיון בעניינם נקבעה הוראת השעה, במטרה לבחון בעצם את השלכות התיקון.

נועה ברודסקי-לוי: כמו שאמרנו, זה נקבע לתקופה מסוימת כדי לשקול אחר-כך שוב אם להאריך את הוראת השעה או לקבוע אתה כהוראת קבע.

נועה ברודסקי-לוי: רק אציין כמה דברים לגבי התיקון.

נועה ברודסקי-לוי: כמו שאמרנו, מדובר ביחידה מינהלית בתוך שב"ס.

נועה ברודסקי-לוי: הדיונים נעשים בכתב ולא שהאסיר מופיע בפני הוועדה ,אלא אם כן הוועדה קבעה אחרת.

נועה ברודסקי-לוי: היא יכולה במקרים מיוחדים לקבוע שאסיר יובא בפניה.

נועה ברודסקי-לוי: הדברים נעשים בכתב יש לאסיר זכות גם להגיב על חוות דעת שמוגשות בעניינו על-ידי שב"ס.

נועה ברודסקי-לוי: שירות בתי הסוהר מחויב להודיע לאותם אסירים על זכותם להגיש בקשה.

נועה ברודסקי-לוי: חשוב לציין ששיקולי היחידה הם אותם שיקולים כמו בוועדת השחרורים.

נועה ברודסקי-לוי: זאת אומרת, צריכים לבחון האם הוא ראוי לשחרור ואם אינו מסכן את הציבור, ויש שבחוק שורה ארוכה של שיקולים שעליה לשקול, שהם זהים לאותם שיקולים של ועדת שחרורים לשקול.

נועה ברודסקי-לוי: אבל יש הבדל לגבי הדרישה להתייחס לחוות דעת.

נועה ברודסקי-לוי: זאת אומרת, בניגוד לחוות דעת שמחויבת ועדת שחרורים לשקול, במיוחד עניין האסירים בעבירות מין ובעבירות אלימות במשפחה, לגבי הדיונים בפני ועדת היחידה למאסרים קצרים, הדרישה הזאת צומצמה.

נועה ברודסקי-לוי: זאת אומרת, הם מחויבים לקבל חוות דעת של שב"ס, חוות דעת של המשטרה וגורמי ביטחון אם יש, אבל הם לא מחויבים לקבל, למשל, הערכת מסוכנות לגבי עברות מין או עבירות אלימות במשפחה.

נועה ברודסקי-לוי: בגלל זה, מצד שני, הסמכות שלה לגבי אותן עבירות חמורות ביותר צומצמה רק עד חצי שנה.

נועה ברודסקי-לוי: מעל חצי שנה זה הולך לוועדת השחרורים.

נועה ברודסקי-לוי: לעניין תנאי השחרור, שינויי תנאי השחרור, אלה אותן הוראות שחלות גם על ועדת השחרורים, וגם לעניין זכות להגיש עתירה.

נועה ברודסקי-לוי: הצעת החוק שמונחת כרגע בפני הוועדה מבקשת להאריך את הוראת השעה בשנתיים כדי להמשיך ולבחון את השלכות התיקון.

נועה ברודסקי-לוי: מוספר נקודות שאני חושבת שכדאי להתייחס אליהן במיוחד הן הנתונים על היקף עבודתה של הוועדה, על מועד הדיונים, האם אכן מספיקים לעשות את הדיונים בזמן, על השלכות התיקון.

נועה ברודסקי-לוי: גם ההשלכות על-כך שהאסיר לא בא בפני הוועדה, האם האסירים עושים שימוש בזכות שלהם להגיש תגובה בכתב על הדברים שנכתבים עליהם, האם התיקון סייע בקיום המועד בדיון וכיצד האסירים מיודעים על הזכות שלהם להגיש בקשה ואם עלו קשיים נוספים במהלך התקופה הזו.

נועה ברודסקי-לוי: לגבי עבירות מין ואלימות במשפחה, שכמו שאמרנו שהסמכות שם היא עד חצי שנה, כדאי גם שנשמע איך הדברים מתנהלים שם כשהם לא מקבלים את אותן חוות דעת מקצועיות נוספות משירות המבחן או הערכות מסוכנות.

נועה ברודסקי-לוי: מוצע גם שהוועדה תדון בתקופה שמוצעת להארכת הוראת השעה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: תודה ליועצת המשפטית.

גלעד קריב: המשרד המציע הוא משרד המשפטים, אז אנחנו נפנה למשרד המשפטים ומשם נמשיך לשמוע יותר פרטים.

גלעד קריב: אבל אני מראש רוצה לומר כך, כדי שגם אם תרצו לבדוק דברים במהלך הדיון למול לשכות השרים, אז שזמנכם יהיה בידיכם.

גלעד קריב: אין ספק שמדובר בעוד כלי חשוב, כולנו מכירים את המצב במתקני הכליאה, בבתי הסוהר.

גלעד קריב: המחוקק עמד כאן בצדק על הצורך לייצר מספר מסלולים שיאפשרו לאותם אסירים שמוכחים פוטנציאל שיקום, התנהגות ראויה וכולי, את המסלולים לשחרור מוקדם.

גלעד קריב: אנחנו בסופו של דבר דנים פה בהצעת חוק להארכת תוקף ולהמשך של השימוש בכלי הזה של הוראת שעה.

גלעד קריב: עם זאת, גם הסקירה של הלשכה המשפטית וגם המסמך שהונח באיחור רב על-ידי לשכת עורכי הדין אתמול.

גלעד קריב: קצת מצחיק שמסמך שבו לשכת עורכי הדין מתלוננת על אי-מסירת חוות דעת בזמן, מגיע רגע לפני הדיון, אבל נברך על זה, בסדר גמור, גם שם העבודה, צריך לומר, של הגורמים המקצועיים ולשכת עורכי הדין של הוועדות המקצועיות נעשית בהתנדבות, אז גם את זה צריך לזכור.

גלעד קריב: אבל לאור דברים שעולים אני כבר אומר מראש, מצד אחד, אני חושב שצריך להותיר את הכלי הזה וביום רביעי הוא פוקע, דהיינו זו הכנה לשנייה ושלישית, כך שאם אנחנו מאשרים היום את ההצעה, אז היא תספיק להגיע למליאה לפני יום רביעי, לפני פקיעת המועד.

גלעד קריב: מצד שני, אני חושב שהסוגיות שמועלות כאן הם סוגיות משמעותיות, גם לכיוון הזכויות של האסירים אבל גם אל מול נושא של ביטחון הציבור של הקהילה הרחבה בייחוד באותן עבירות שהוזכרו.

גלעד קריב: לפני הדיון אני אומר שההצעה שלי תהיה להאריך את התוקף בשנה, ובמהלך השנה הזו שהוועדה הזו, אולי בתיאום עם ועדת הבט"פ שקיבלה את האחריות על הפעילות של השב"ס, נקבע אולי דיונים קצת יותר מהותיים בכלים האלה, נראה אם לשב"ס יש את האמצעים שהוא צריך כדי לפעול.

גלעד קריב: דומני שלא נצליח בשעה וחצי כשהחוק פוקע ביום רביעי, להסדיר את כל העניינים ולכן גם לא נראה לי הגיוני להאריך בשנתיים.

גלעד קריב: ההצעה שלי תהיה להאריך בשנה את החוק, אלא אם עכשיו בדיונים יעלו דברים מהותיים.

גלעד קריב: אבל אני אומר את זה מלכתחילה כדי שתלכו ותבדקו עם שולחיכם את העניין הזה.

גלעד קריב: אני חושב ששנה זה זמן מספק כדי לעשות דיון מעקב, להבין איפה הדברים עומדים.

גלעד קריב: ניגש למשרד המשפטים, בבקשה.

שמרית גולדנברג: בוקר טוב.

שמרית גולדנברג: קודם כל, אני רוצה להודות לוועדה שפינתה את הזמן בימים העמוסים האלה.

שמרית גולדנברג: אני אתייחס בקצרה לפני שאני אעביר את השרביט לנציגי שירות בתי הסוהר.

שמרית גולדנברג: נסקר כאן הרקע להקמת היחידה.

שמרית גולדנברג: היה כאן דיון ממושך ומעמיק בוועדה לפני כ-3 שנים בהצעת החוק הזאת שאנחנו מייחסים לה חשיבות גדולה מאוד.

שמרית גולדנברג: למעשה אנחנו מגיעים היום בפני הוועדה אחרי 3 שנים ובקשים להאריך את התוקף, ואני אציין למה.

שמרית גולדנברג: יש שתי סיבות ביסוד הבקשה שלנו.

שמרית גולדנברג: הסיבה הראשונה היא שאנחנו חושבים שצריך לבחון את הפעילות של היחידה על משך תקופה שגרה.

שמרית גולדנברג: קרוב לחצי מתקופת פעולתה של היחידה הייתה בימי קורונה.

שמרית גולדנברג: אלה לא ימים רגילים.

שמרית גולדנברג: כמובן שבתוך התקופה הזאת היו תקופות שהן כבר יותר מעין שגרה חדשה ותקופות אחרות לחלוטין.

שמרית גולדנברג: אנחנו סבורים שיש חשיבות לבחינה של נתונים על פני פרק זמן כפי שצריך היה ולראות את העבודה על פני תקופה.

שמרית גולדנברג: בנוסף אני אגיד, שכשאנחנו התחלנו לפני חודשים ארוכים להיערך לתום הוראת השעה, התעוררו שאלות, סוגיות שונות באשר לטיוב היבטים במודל.

שמרית גולדנברג: הזה חשוב לי להגיד כאמירה מקדמית שעל פניו נראה מהתגובות שאנחנו גם מקבלים ומהניסיון בשוטף, שהמודל ומודל נכון, הוא פועל טוב.

שמרית גולדנברג: יחד עם זה, עלו כל מיני סוגיות שם ברמת הליטוש, השיפור של ההסדר.

שמרית גולדנברג: לא במתווה ובקווי היסוד שלו אלא בהיבטים שלו.

שמרית גולדנברג: קיימנו דיונים, מעמיקים אפילו, חשיבה רצינית בסוגיות שהתעוררו.

שמרית גולדנברג: חלק מהסוגיות התעוררו בשלב יותר מאוחר וחלק הן באמת מורכבות והן מצריכות שיתוף של גורמים נוספים.

שמרית גולדנברג: והגענו למסקנה שלא נוכל לעשות את זה בתוך התקופה שיש עד לפקיעת הוראת השעה, ולכן אנחנו מגיעים לכאן היום ומבקשים הארכה, לא של מלוא התקופה שקיבלנו לכתחילה מהכנסת, של 3 שנים, אלא לתקופה קצרה יותר.

שמרית גולדנברג: וכאן אני מבקשת להתייחס לדברי היושב-ראש, יש חשיבות למשך הזמן כדי להשלים את איסוף הנתונים.

שמרית גולדנברג: אני מקווה שהשנתיים הקרובות יהיו שנתיים של לפחות של שגרה – אני לא יודעת איזו שגרה, אבל שגרה – שאפשר - - -

גלעד קריב: בלשון לעז: Do not count on it.

שמרית גולדנברג: לקוות תמיד אפשר.

שמרית גולדנברג: צריך לשמור על אופטימית.

שמרית גולדנברג: מכל מקום, אנחנו סבורים שהמודל עצמו משקף איזון נכון בין מתן האפשרות לקיים את הדיונים במועד ולשמור על זכויות האסירים ולקיים דיונים יעילים, ומצד שני לקיים שקילה, דיון ובחינה רצינית ומעמיקה של הבקשות.

שמרית גולדנברג: כפי שצוין, עלו כאן הלילה טענות שאנחנו לא הכרנו אותן, גם במהלך הליכי חקיקה שכידוע יש בו שלב להערות, לא התקבלו הערות.

שמרית גולדנברג: אנחנו כמובן נתייחס לדברים בהמשך, לאחר שהטענות האלה תועלינה, אבל אני מציעה שבשלב הראשון יוצגו קצת נתונים כדי שגם הוועדה תוכל להתרשם מהעבודה של היחידה ואיפה הדברים עומדים.

גלעד קריב: בהקשר הזה אני רוצה לומר עוד פעם שאני מבין את הרצון לפרק זמן יותר משמעותי, אבל גם צריך לקחת בחשבון שכשחוק מופעל 5 שנים כבר קשה להתייחס אליו כתקופת ניסיון ופיילוט.

גלעד קריב: עם כל סיפור הקורונה וכולי, בסופו של דבר עסקינן בזכויות האסירים, זכויות מורשים.

גלעד קריב: אני מבין מה שאת אומרת, אבל תבינו את הקושי לבוא ולומר אחרי 3 שנים של הוראות שעה, כמעט הייתי אומר אישור אוטומטי, זה לא כמו - - -

שמרית גולדנברג: אני אתייחס במשפט ואומר שקודם כל - - -

גלעד קריב: תבואו בעוד שנה עם ממצאי ביניים, מחשבות בעיניים.

גלעד קריב: תראו שיש שיפור – אני ספק אם הוועדה תאמר לכם לא.

שמרית גולדנברג: אז אני אומר 3 דברים.

שמרית גולדנברג: במהות אני מסכימה, אבל באמת התקופה הזאת היא תקופה שלא דומה לכל התקופה אחרת.

שמרית גולדנברג: חשוב להבין מהי החלופה: החזרה למצב שהיה לפני - - -

גלעד קריב: אני חושב שזה לא - - - הצעת חוק ממשלתית.

גלעד קריב: בינתיים רשאים להצביע כאן רק חברי קואליציה, למעט חבר יקר, חבר הכנסת אוסאמה סעדי שלא כאן.

גלעד קריב: אני חושב שכולנו מגבים את המהלך הזה.

גלעד קריב: מצדנו שיהיו עוד מהלכים שבודקים כלים אחראיים ובטיחותיים מבחינת ביטחון הציבור להקלת נטל הכליאה.

גלעד קריב: הוועדה הזו אישרה לפני כמה חודשים בהעדר ועדת הפנים את תקן הכליאה.

גלעד קריב: תקן הכליאה גבוה מדי, הוא היה צריך לרדת.

גלעד קריב: הוא היה צריך לרדת לאור המצב שאנחנו לא עומדים בפסיקת בג"ץ לגבי תנאי אסירים.

גלעד קריב: לא הורדנו את תקן הכליאה בהעדר ממשלה שיכלה להביא הצעה מגובשת.

גלעד קריב: מבחינתי, כל מכשיר שהוא אחראי, שמסייע להתמודדות בנושא הזה, נגבה אותו.

גלעד קריב: אני רק בא ואומר שהקורונה היא לא תירוץ לכול.

גלעד קריב: מיד גם נשמע את נציגי השב"ס.

גלעד קריב: עוד שתי הערות קצרות: אחת, בהסתמך על מה שראינו עם ענייני ה-VC שגם שם השב"ס מעורב ומשרד הבט"פ במשפטים, יכול להיות שצריך לעגן את הצורך במחקר מלווה בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: יכול להיות שצורך לבוא ולומר שחייב להתקיים פה מחקר מלווה.

גלעד קריב: והאמת, זו סוגיה שראוי שיהיה בה מחקר מלווה: מה קורה עם האסירים האלה אחרי השחרור שלהם?

גלעד קריב: סימן שאלה, לא יודע אם נצליח לעשות את זה בלוחות הזמנים שיש.

גלעד קריב: דבר האחרון, לגבי לשכת עורכי הדין: מכיוון שאני אמרתי את שאמרתי לגבי לוחות הזמנים, חשוב לי גם לומר שזה בסדר שמשרד המשפטים, כשהוא מחוקק חקיקה שיש לה נגיעה לעולם עורכי הדין, שהוא לא יפתור את עצמו בזה ש"פרסמנו תזכיר חוק להערות הציבור".

גלעד קריב: אני חושב שבמקרה כזה אתם יודעים שהרבה מאוד ידע פרקטי נמצא בלשכת עורכי הדין, ומכיוון שהוא הוועדות המקצועיות של לשכת עורכי הדין עובדות בהתנדבות – צריך לומר את זה, זה המנגנון – לא יקרה שום דבר אם כשמשרד המשפטים יוזם מהלך, אז לפני שהוא מפרסם תזכיר להערות הציבור ירים טלפון ללשכת עורכי הדין, יאמר: חבר'ה, תחזרו אלי עוד שבועיים עם תובנות.

גלעד קריב: אני מסכים שלהניח את ההערות האלה עכשיו זה חצי עבודה.

גלעד קריב: ועדיין, אני חושב שאם 3 שנים היה כאן חוק, גם בתקופת הקורונה, היה אפשר לצפות שיהיו כמה דיוני מעקב במשרד המשפטים עם השב"ס, עם הבט"פ ועם הסניגוריה הציבורית ועם לשכת עורכי הדין כדי לראות איך זה עובד.

גלעד קריב: לא צריך לחכות לרגע האחרון כדי לקבל תובנות.

שמרית גולדנברג: אני רק אגיד משפט לסיום לפני העברת השרביט.

שמרית גולדנברג: קודם כל, אני רוצה להדגיש שההצעה הזאת מבחינתנו היא חשובה לא רק בהקשר של צפיפות בבתי הסוהר, זאת לא התכלית העיקרית שלה.

גלעד קריב: ברור, ברור.

שמרית גולדנברג: זאת הצעה שאנחנו רואים כמאוד משמעותית, קודם כל, לשמירה על זכויות אסירים כדי שיעלו לדיון בזמן וגם כדי לאפשר למקסימום האסירים שמתאפשר לגביהם, שעומדים בדרישות החוק, להשתחרר לשחרור על תנאי שהוא מלווה ומפוקח והוא נכון יותר מבחינת תהליך החזרה שלהם אל החברה.

גלעד קריב: אני מסכים איתך לחלוטין.

שמרית גולדנברג: הדבר השני שרציתי לומר, אנחנו פעמים רבות משתפים גורמים שונים, גם כך נעשה בהליך החקיקה המקורי, אבל בסופו של דבר יש חשיבות לקבלת ההערות.

שמרית גולדנברג: אבל אני חושבת שיותר מכך בסופו של דבר, אני מבקשת שהוועדה תשמע את הנתונים ואז תבחן למולם את הטענות, ייתכן שיהיה בכך כדי להשיב לטענות שהועלו.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: עוד שאלה אלייך או אל הסניגוריה הציבורית, רק כדי שאני אבין את מהות ההסדר: מה זכות הייצוג של אסיר בפניה לוועדה?

גלעד קריב: הרי אנחנו יודעים שכל הרעיון של הייעול, כל הרעיון של הגשת בקשה בכתב מתבסס על רעיון הייעול, על עקרון הייעול, זה רק מדגיש את הצורך שמישהו ילווה את האסיר בכתיבת בקשתו.

איה מצא: אני יכולה לענות על זה.

איה מצא: קודם כל, תנוח דעתכם.

איה מצא: באמת, אני יושבת פה בנוחות הכי גדולה שיכולתי להעלות על הדעת.

איה מצא: יש מנגנון לעילא ולעילא.

איה מצא: אני בשב"ס כ-25 שנה, אני לא חושבת שנתקלתי במנגנון בתחום שלי של משפטים ושל התקון, כל-כך יעיל.

איה מצא: הייתי גם בעתירות אסירים וייצגתי בדיוק עתירות כאלה כשאמיר מוגשות כנגד הנציב, הייתי גם בלשכה המשפטית שהייתה חלק מההליך של כתיבת ההחלטה לנציבה או לנציב שהיה בזמנו, ובתקון הייתי פרויקטורית תיקון 42 שהובילה את התקון של האסירים.

איה מצא: כלומר, יש לי פרספקטיבה רחב מאוד - - -

גלעד קריב: לא עדכנו אותך כנראה בכלל שאני קבעתי עם כניסתי לתפקיד: אם אומרים ראשי תיבות, צריך לפרש אותם.

איה מצא: סליחה.

איה מצא: מה אמרתי בראשי תיבות?

גלעד קריב: אני לא יכול אפילו לחזור - - -

איה מצא: תקון – Correction באנגלית.

איה מצא: זו חטיבת השיקום של שירות בתי הסוהר.

גלעד קריב: תראה, מחדשים לנו.

גלעד קריב: אתה מומחה גדול לשפה העברית, חבר הכנסת בגין.

זאב בנימין בגין: למדתי בדיון הקודם.

איה מצא: יש את אגף האסיר שבתוכו יש את חטיבת התקון – Correction – זה חינוך, טיפול ושיקום האסיר

גלעד קריב: כבר היה שווה לכנס את הדיון.

איה מצא: יש לי פרספקטיבה מאוד רחבה.

איה מצא: כל המותב שיושב, שנקבע בדין, הוא ומותב שיש לו את ההכשרה המקצועית ויכול לתת את הדעת ולהפעיל שיקול דעת לגבי אסירים כאלה.

איה מצא: יש פה אחריות עצומה.

איה מצא: באמת אנחנו נכנסים לנעלי ועדת השחרורים מבחינת המבחנים שהחוק מעמיד ואנחנו לא מקלים ראש, לא בסכנה לציבור ולא בזכויות האסיר.

איה מצא: אנחנו כשירות בתי הסוהר, אחד הדגלים העיקריים שלנו הוא באמת לשקם ולשחרר אסירים שיוכלו להיטמע בחברה בצורה טובה יותר.

איה מצא: אז תנוח דעתכם, יש פה שיקול דעת שבוחן את כל הפרספקטיבות.

איה מצא: העובדה שאסיר לא בא בפנינו – וזה לשאלתך – טיעוניו מגיעים בפנינו.

איה מצא: חלק ניכר מהאסירים, טיעוני עורכי דינם מגיעים לפנינו.

איה מצא: אנחנו עובדים ישירות מול בתי הסוהר, מקבלים את החומרים, את ההתייחסות של האסיר, דורשים טיעונים כי זה חשוב לנו.

איה מצא: לא רק אני מבקש אלא למה אני סבור ואם יש איזושהי נקודה שהוא רוצה שתובא בפניו וכמובן עורכי הדין שמגישים את זה את טענותיהם.

איה מצא: הרבה פעמים אנחנו משיבים להם, מקבלים חזרה.

איה מצא: הם לא באים בפנינו מאחר וזה חלק מהיעילות.

איה מצא: אנחנו מתכנסים אפילו כל יום, ככל שנדרש, ואם יש צורך ואיזה אסיר חסר משהו, אני אקיים דיון שבצוהריים - - -

גלעד קריב: זה הרכב קבוע, אני מבין.

גלעד קריב: הרכב קבוע.

גלעד קריב: מותב אחד.

גלעד קריב: זאת אומרת, אנחנו רואים - - -

איה מצא: זה מה שאנחנו עושים.

איה מצא: אנחנו זמינים ופנויים לזה.

גלעד קריב: את מנהלת המותב או שאת חברת מותב?

איה מצא: אני ראש המותב.

איה מצא: לצידי יושב המשפטן מתחום הכליאה ויושבת-ראש ענף שהייתה בתקון, בשיקום, שהיא באה מתחום העבודה הסוציאלית.

גלעד קריב: אז את הסוהרת הבכירה הכשירה לשמש – שהיא שופטת שלום, ואת בעצם ראש ההרכב.

גלעד קריב: את אומרת שבעצם חשוב לומר שזה התפקיד היחיד של שלושת הקצינים, של המותב.

איה מצא: עכשיו, לגבי מה שיש לי להגיד אני אומר במאמר מוסגר כי אני מקבלת את כל הערה של לשכת עורכי הדין ושל עורכי דין.

איה מצא: הגישה היא מאוד פתוחה לקבל, להתייעל, לטייב את התהליכים.

איה מצא: קצת מכעיסה אותי הפנייה הזו הבוקר שקיבלתי בדרך והייתי צריכה לסכן את עצמי ולראות מה היא כותבת, מאחר ובסעיף 2 היא אומרת: "לצערי, שלא כך הדבר" ויש פה סיפורי בדים.

איה מצא: ויש פה יותר מזה, לקיחת אנקדוטה מינורית שרותם עצמה מייצגת – וגם זה חורה לי כי אולי היא מתנדבת בלשכת עורכי הדין, אבל אלה טיעונים ששמעתי ממנה כעורכת דין של אותם אסירים כל הזמן.

איה מצא: אז בעצם מדובר כל נישה מאוד מאוד מאוד ספציפית של פרופיל אלמ"ב – אלימות במשפחה – אם קראתם את החוק, אלימות במשפחה בכלל לא נכנסת לפתחי.

איה מצא: הצורך שלי להתעסק בחוות דעת חיצוניות הוא לא קיים מאחר והפקיעו מהסמכות שלי את האלימות במשפחה ואת עברייני המין ואת הקטינים שמעל חצי שנה.

איה מצא: למי שנשפט לעד חצי שנה יש מנגנון פנימי בשב"ס.

גלעד קריב: מנגנון של חוות דעת.

איה מצא: כן.

איה מצא: יש ועדת מסוכנות בתוך שב"ס לאסירי אלימות במשפחה ששפוטים עד חצי שנה.

גלעד קריב: אותו מנגנון מנפיק לך את חוות הדעת במועד.

איה מצא: כן.

איה מצא: את הקשר עם הקהילה ואת ההתייחסות.

איה מצא: ולכן החוק מלכתחילה בכוונת מכוון הפקיע ממני את הצורך להתעסק עם אלימות במשפחה.

איה מצא: יש פלח מאוד קטן שבמעמד הדיון, כשאני מקבלת את עמדות המשטרה, אני מגלה שיש לו תיקים סגורים כאלה ואחרים וייתכן ספק לגבי הסכנה שלו, אז פה אני אומרת: רגע, נכון שאני לא חייבת, אבל אני בוודאי לא רוצה לקחת סיכון.

איה מצא: אז אני מבררת מה שאני יכולה, ואם אני לא יכולה, אני כן מבקשת ועדת אלמ"ב.

איה מצא: אבל פה אני לא שונה מוועדת שחרורים שהייתה עושה את אותו דבר.

איה מצא: עכשיו, אם תראו בנתונים, בסך הכול ב-2020 היו לי שתי החלטות לקבלת חומרים נוספים שדחיתי.

איה מצא: ב-2021 רק החלטה אחת.

איה מצא: אני לא נותנת לזה לעכב אותי.

איה מצא: אם אני רואה שאפשר לשחרר אסיר וזה הדבר היחיד שעומד בינו לבין השחרור, אני מנחה את הוועדה להתכנס אד הוק ואומרת שאני אכנס דיון נוסף מיד כשאקבל.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול, אלא אם אני פספסתי משהו, לא מונחים כרגע בידינו נתונים שסוקרים את פעילות היחידה.

שמרית גולדנברג: הועברו ואנחנו יכולים בהחלט להציג אותם.

איה מצא: אני אציג.

גלעד קריב: זה חשוב.

גלעד קריב: גם פה אני רוצה לומר שאנחנו, אני חושב שאפילו לא רק לצורך הדיון, גם לצורך התיעוד, החומרים עולים לאתר הוועדה, אנשים יכולים להתייחס.

גלעד קריב: כשהממשלה באה מבקשת מאיתנו – אני אומר את זה מבחינתי זה לא שב"ס אלא למשרד הבט"פ ומשרד המשפטים – באים מבקשים מאיתנו להאריך הוראת שעה, אז פשיטא שהמחוקק בא ואמר, ופה על דעת הממשלה כי הממשלה בחקיקה המקורית ביקשה הוראת שעה - - -

נועה ברודסקי-לוי: אתה זה הוועדה ביקשה.

גלעד קריב: אז בכלל.

גלעד קריב: הוועדה אמרה: חברים, זה דבר שצריך לבחון אותו אחרי כמה שנים.

גלעד קריב: אז להתכנס אחרי 3 שנים ובעצם אין לנו פה שום הצגת נתונים, לא מספרים, לא מצגת לא ניתוח, אז על סמך מה אתם מבקשים את הארכת התוקף, רק בגלל שהייתה קורונה ולא הספקתם?

שמרית גולדנברג: חלילה, חלילה.

שמרית גולדנברג: אנחנו נציג.

שמרית גולדנברג: יש את הנתונים.

גלעד קריב: טוב.

גלעד קריב: אנא לפעם הבאה, משרד המשפטים, בטח בהארכת הוראות שעה.

איה מצא: אני יכולה לנקוט בנתונים, ואגיד אותם בגדול.

איה מצא: יש כ-2,000 בקשות.

גלעד קריב: זה מהותי מאוד לדעת אם זה כלי שבסוף עוזר ל-80 מקרים או ל-1,500 מקרים.

גלעד קריב: זה מהותי.

איה מצא: הבעיה העיקרית הייתה, התחילה לפני שתוקן המנגנון הזה שוועדת השחרורים הייתה מקבלת באוטומט פניות, כלומר, כל פעם כשמגיע הזמן של אסיר לעלות לוועדת השחרורים, היה עולה אליה לדיון.

איה מצא: אני חושבת ש-90% היו נדחים להארכה מאחר ולא היו החומרים.

איה מצא: עכשיו, מה שהחוק עשה זה: בואו ננסה לנטרל רעשים, רק אסיר שמבקש – זה כבר הוריד את זה ביותר מחצי – כלומר, אני מקבלת 2,000 כשאני חושבת, אין לי פה נתונים של הוועדה אבל להים היו כ-5,000 כי כולם היו מגיעים אליהם.

איה מצא: אליי מגיע רק מי שמבקש, שזה כבר מוריד את זה.

נועה ברודסקי-לוי: את יודעת להגיד כמה אסירים ששפוטים עד שנה יש בשנה?

נועה ברודסקי-לוי: זה 2,000 מתוך כמה?

איה מצא: אני חושבת שהפוטנציאל הוא כ-4,000.

איה מצא: זה כ-50% שמבקשים.

איה מצא: עכשיו, הם יודעים על זכותם לבקש.

איה מצא: בדקנו ואני יודעת שבתוך שירות בתי הסוהר, אגף אסיר השיב לי על זה, אין אסיר שלא יודע שיש לו זכות לבקש.

איה מצא: חלקם לא מעוניינים.

איה מצא: אם תרצו יהיה לנו זמן, אני גם מפרט למה הם לא מעוניינים.

איה מצא: הרבה פעמים ב- Common sense שלהם ובחשיבה שלהם את חייהם זה לא כדאי להם.

איה מצא: אבל מבחינתי מה שמגיע, מטופל.

איה מצא: את השאיפה היא לטפל לפני מועד שני שליש כדי שבאמת יקבלו את יומם ביום שהם זכאים לו.

איה מצא: חלקם לא מקבלים מהסיבה שהרבה פעמים גזר הדין ניתן בשלב כל-כך מאוחר, שכשמנכים פעמים אחורה היא כבר יושבים על המועד ולכן גם אם אני ממש אשתדל אני כבר אחרי כן.

איה מצא: אלה מתועדפים אצלי כמובן לדיון הראשון כדי שנכרסם להם כמה שפחות במועד.

איה מצא: אחרים, או שלא מבקשים או שמתחרטים.

איה מצא: יש הרבה שמגישים ואחר-כך כשמגיע המועד כותבים לי שהם לא רוצים.

איה מצא: זה משתנה בהתאם לנסיבות חיצוניות שלא תלויות ביחידה.

איה מצא: מבחינת היחידה, מי שמגיע וככל שיש לי את הנתונים, אני יכולה לדון.

איה מצא: המקומות היחידים שאני מבקשת השלמות, אמרתי, כשאני מגלה במעמד הדיון שיש לי סכנה.

גלעד קריב: לגיטימי.

גלעד קריב: זה גם מה שמצופה מכם.

איה מצא: זה בדיוק בהגדרות של החוק הזה.

גלעד קריב: כמה בקשות מתקבלות?

איה מצא: ב-2021 עד כה כ-34% שחרורים.

איה מצא: שימו לב, מאחר וזה מגלם גם את הוועדה וגם את הנציבה, אני אתייחס רגע לקפיצה בהחלטות נציב.

איה מצא: החלטות נציב היו 9%.

גלעד קריב: ה-34% זה שיעור השחרורים המוקדמים בשני המסלולים?

איה מצא: נכון.

גלעד קריב: המסלול של הוועדה שלכם המינהלתית והמסלול הוותיק שבעצם רלוונטי, אני מבין, לשנה ומעלה, נכון?

גלעד קריב: מה זה המסלול של הנציב?

איה מצא: מי שהיה בזמנו שפוט עד חצי שנה.

איה מצא: בסדר גמור.

איה מצא: ועכשיו?

איה מצא: עכשיו אנחנו עד שנה כולם.

גלעד קריב: אז אין היום מסלול של הנציבה.

גלעד קריב: יש את הוועדה המינהלתית ויש את ועדת השחרורים.

גלעד קריב: אז מה המשמעות?

איה מצא: אני משווה את עצמי למי שהיה בפני הנציבה, היא שחררה את 9%.

איה מצא: במקרה הזה אני משחררת 30%.

גלעד קריב: בסדר, זה מוכיח את - - -

איה מצא: זה מדבר בעד עצמו.

זאב בנימין בגין: אדוני היושב-ראש, כדאי להשוות את המספרים האלה לאחוזים הנמוכים של השחרורים בוועדות השחרורים.

גלעד קריב: אנחנו יודעים מה הם?

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין הוא ותיק.

זאב בנימין בגין: כ-10% או משהו כזה.

חנית אברהם בכר: אין לי את הנתונים של השנה הזו, אבל הנתונים של השנה שעברה עמדו על בין 35 ל-39 אחוזים שחרור על תנאי בוועדת השחרורים.

גלעד קריב: אז יש פה איזושהי הלימה כנראה לא מתוכננת.

זאב בנימין בגין: זה שינוי גדול.

חנית אברהם בכר: לפני עשור באמת אחוזי השחרור עמדו על 18%.

חנית אברהם בכר: אבל עשינו לפני כמה שנים טובות שינויים במתודולוגיה, מתחשבים בדיונים המהותיים, בהחלטות המהותיות, שחרור או לא שחרור.

זאב בנימין בגין: פתאום הגיעו כל המסמכים הדרושים לכל ישיבה?

זאב בנימין בגין: הרי זה מה שעיכב חלק גדול מהישיבות - - -

חנית אברהם בכר: קודם כל, היחידה למאסרים קצרים - - - מאוד משמעותי, ואת כל אלה שהיו שפוטים לזמן קצר - - -

זאב בנימין בגין: אני שמח על התיקון.

זאב בנימין בגין: אני מצטער - - -

שמרית גולדנברג: זה באמת תואם את אחוז השחרור מהנתונים שאנחנו מכירים לגבי השחרורים ב-3 עד 6 חודשים על-ידי נציב בתי הסוהר.

גלעד קריב: אם כבר דיברה נציגת הנהלת בתי המשפט – יש עוד דברים?

איה מצא: ההערה שלו לא הייתה לבטלה מאחר ובעצם הציג את המצב שהיה ערב הקמת המנגנון.

גלעד קריב: נציין שהצטרף אלינו חבר הכנסת בני בגין לדיון.

גלעד קריב: ברכתי את חבר הכנסת רוטמן ואותך עוד לא ברכתי.

גלעד קריב: ברוך הבא.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: כבר היה לי שכר הליכה.

זאב בנימין בגין: לא בכל מקום מברכים אותי כשאני מגיע.

גלעד קריב: נציגת הנהלת בתי המשפט, נשמח לשמוע בכלל, אבל גם הייתי שמח לשמוע מעבר לראייה העקרונית של המנגנון, האם יש ביום-יום איזושהי זיקה בעבודה בין שתי היחידות.

גלעד קריב: זאת אומרת, האם יש פה איזשהו ניסיון גם לראות אם יש מדיניות?

גלעד קריב: הרי בסופו של דבר זה גוף עם סמכויות מעין שיפוטיות, לא בכדי אנחנו נקבע העניין של כשירות לשיפוט.

איה מצא: קיימנו איתם כבר שני מופעים קבועים של התייעצות, אחידות, הכרות על מנת לדעת איזה סוגיות כדאי ואפשר ללמוד מהם.

גלעד קריב: יש פה איזשהו ניסיון לקיום תאום שוטף.

איה מצא: יש תיאום שוטף ויש דיונים קבועים.

שמרית גולדנברג: אני רוצה להדגיש, אם אפשר, שהשיקולים לשחרור על תנאי בשני המותבים האלה הם אותם שיקולים בגדול.

שמרית גולדנברג: זאת אומרת, אמות המידה של ראוי לשחרור והנושא של המסוכנות וגם יש נקודת ממשק נוספת והיא שכשמדובר במקרים של ביטול שחרור על תנאי באסירים שנידונו ביחידה, הביטול הוא בוועדת השחרורים, כך שממילא היה צריך להבנות כאן איזשהו ממשק.

חנית אברהם בכר: בהתייחס לשאלתך, אדוני, יש ממשקים עם היחידה למאסרים קצרים.

חנית אברהם בכר: כמו שאיה אמרה, אנחנו נפגשנו מספר ישיבות איתה ומה עם קודמה.

חנית אברהם בכר: יש ממשקים כמו שגם שמרית אמרה, על הפקעה של אסיר ברישיון ששוחרר על תנאי ביחידה, ההפקעה עצמה נעשית אצלנו.

חנית אברהם בכר: ולכן הממשקים בפן הפרוצדורלי היינו צריכים לתאם את זה איתה, עם היחידה, איך אנחנו מקבלים את הבקשה, איזה מסמכים אנחנו מקבלים.

חנית אברהם בכר: כל ההיבטים הפרוצדורליים על מנת שוועדת השחרורים תוכל לקבל החלטה, כל ההיבטים האלה תאמנו עם היחידה למאסרים קצרים.

חנית אברהם בכר: אנחנו ממש עושים כל הזמן ישיבות עבודה.

חנית אברהם בכר: כל פעם שאנחנו מוצאים איזשהו פגם בעקבות איזשהו הליך, אנחנו נפגשים איתם ובוחנים איך אפשר לטייב את התהליך.

חנית אברהם בכר: אם כבר קיבלתי את זכות הדיבור, חשוב לי לומר שהנהלת בתי המשפט גם תומכת בהארכת הוראת השעה.

חנית אברהם בכר: כמו שנאמר כאן קודם, כבר בשנת 2010 נמצאו הרבה מאוד ליקויים בעבודת ועדות השחרורים.

חנית אברהם בכר: נמצא שבאמת הרבה אסירים לא עולים לדיון במועד בגלל שחסרות חוות דעת.

חנית אברהם בכר: מינהלת ועדות השחרורים הועברה להנהלת בתי המשפט ב-2013 בעקבות החלטה של שרת המשפטים דאז.

חנית אברהם בכר: זה לקח זמן, עד 2016 הייתה העברה מדורגת ומינהלת ועדות השחרורים עשתה הרבה מאוד שינויים והרבה מאוד התייעלות: הוקמה ועדת היגוי בין משרדית, יש נוהל בין משרדי מאוגוסט 2017, הוספו ימי דיונים כך שבאמת יותר אסירים עולים ביום, יש מזכירות יוזמת שהתפקיד שלה לוודא שלפני הדיון יש לנו את כלל חוות הדעת.

חנית אברהם בכר: ואם אין, שבועיים לפני כן מזכירות הוועדה יוצרת קשר בטלפון עם נותני חוות הדעת שחסרה ואומרים להם בטלפון שחסרה חוות הדעת שלהם.

חנית אברהם בכר: אם שבוע אחרי זה אין, אז מעבירים ליושב-ראש הוועדה כדי שיחליט מה לעשות עם המקרה.

חנית אברהם בכר: מנתונים מדגמים שעשינו ומבדיקה מדגמית שעשינו לקראת הדיון, מצאנו שרק ב-7% – זה לא מדויק כי זו לא בדיקת מדגם מייצג – אבל רק ב-7% הדיון נדחה בשל העדר חוות דעת.

חנית אברהם בכר: אותי מאוד שמח הנתון הזה כי עשינו באמת עבודה מאוד גדולה.

חנית אברהם בכר: אבל במסגרת העבודה הזאת של נוהל ועדת השחרורים באמת קיימנו אין-ספור ישיבות כדי להוציא לפועל את הנוהל הזה, גילינו שהקושי המשמעותי שלנו הוא שפוטים לתקופה קצרה, אלה שבאמת שפוטים עד שנה.

חנית אברהם בכר: אחרי שמנקים להם את תקופת המעצר, ועדת השחרורים כמנגנון גדול ובירוקרטי שדורש היא חוות דעת מוועדת - - - רש"א, שב"ס, שב"כ כדי לקבל את כל חוות הדעת האלה.

חנית אברהם בכר: היה לנו קושי להתמודד איתן ולכן היחידה למאסרים קצרים באמת נתנה פתרון טוב.

חנית אברהם בכר: אני יכולה לומר גם שיש אסירים, גם אצלנו, שנשפטו לשנה וחודשיים, ועדיין יש לך תקופת מעצר ארוכה ועדיין קשה לנו להתמודד איתם.

חנית אברהם בכר: נגיד והם קיבלו תקופת מעצר של 7 חודשים, והופ, לא נשאר לנו כבר זמן להתמודד איתם ואנחנו עדיין מחפשים את הפתרונות.

חנית אברהם בכר: עוד עניין אחד: הקטינים שנותרו אצלנו.

חנית אברהם בכר: גם אצלנו עשינו הרבה מאוד עבודה לייעול ולטיוב של כל הנושא של הקטינים.

חנית אברהם בכר: אפשר לקבוע את נושא לדיון נפרד על הפיילוט שנעשה בכלא אופק ואני בטוחה שהמתאמת הבין משרדית, מיכל גולד, עורכת דין ממשרד המשפטים תשמח לבוא ולהציג אותו.

חנית אברהם בכר: הוספנו שופטים שהם שופטי נוער, יש ועדות מעקב של הנוער בבתי המשפט, הוספנו ימי דיונים, הגבלנו את מספר הדיונים של קטינים ביום אחד, כך שבפועל יש כ-6 דיונים ביום ועדיין הגענו למסקנה שזה לא מספיק ויכול שאנחנו נוריד עוד, כך שבאמת יש מספיק זמן לכל קטין וקטין.

חנית אברהם בכר: יש דיונים מקדמים כך שלכל קטין מהרגע שהוא מגיע ממש לכותלי בית הסוהר, כל שבועיים יש לו בעניינו דיון עם שופט נוער מכהן.

חנית אברהם בכר: אני חושבת שעשינו המון המון שינויים.

חנית אברהם בכר: כעניין משלים, זאת היחידה למאסרים קצרים.

זאב בנימין בגין: ירד מספר בני הנוער באופק, נכון?

זאב בנימין בגין: באופק נותרו הרבה פחות מבעבר.

זאב בנימין בגין: את זוכרת את המספרים?

חנית אברהם בכר: נציגי שב"ס יכולים להציג הרבה יותר טוב.

חנית אברהם בכר: הבנתי שהמספר ירד גם בעקבות השחרורים המינהלים.

איה מצא: אכן ירדו משמעותית.

איה מצא: אני זוכרת שלפני כ-3 שנים היו 254.

איה מצא: היום אנחנו עומדים על כ-60 עצורים ואסירים.

איה מצא: אז האסירים השפוטים הם אולי 20.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: מיד נפנה לסנגוריה הציבורית ואז לשכת עורכי הדין, אבל לפני זה אני רוצה לשאול, אחת, איך מוסדרת היום עבודת היחידה מבחינת תקנות ונהלים?

איה מצא: יש לנו את פקודת בתי הסוהר, פקודת נציבות שזו בעצם חקיקה משנית.

איה מצא: הפקודה הזו מפורסמת לכל דבר.

איה מצא: מעבר לכך, יש לנו נהלים פנימיים שמסדירים את העבודה השוטפת מול בתי הסוהר שזה לא מפורסם.

איה מצא: זה נוהל שלנו פנימי, איך אנחנו עובדים, למה אנחנו מצפים, קצין אסירים, הרשם, קצין כליאה, מי אמור לעשות.

איה מצא: אבל בפקודת הנציבות שממנה שואב החוק ומה צריך לעשות, הדברים קבועים שם.

גלעד קריב: השר שמופקד על החוק הוא שר המשפטים או הבט"פ?

שמרית גולדנברג: שר המשפטים הוא השר האחראי על חוק שחרור על תנאי.

שמרית גולדנברג: אם אפשר, אגיד משפט על מה שאיה אמרה, השאלה של תקנות כן או לא, עלתה במסגרת דיוני החקיקה לפני 3 שנים.

שמרית גולדנברג: גם היום, כפי שהיה אז, בחוק שחרור על תנאי עצמו עדיין אין תקנות מאז שהוא הותקן בגלל המורכבות של המנגנון.

שמרית גולדנברג: יש נוהל שעמלו עליו הרבה מאוד שנים והיום פועלים לפי מתוך הכוונה שבעתיד גם הוא יהפוך לתקנות.

שמרית גולדנברג: אבל בסופו של דבר, סוכם בדיון שבאמת ההסדרה תהיה כרגע בפקודות נציבות, ואכן פורסמה פקודת נציבות.

גלעד קריב: אני שמח שיש פקודה ברורה.

גלעד קריב: אני חושב שזה מסוג התחומים שנכון שתהיה בו חקיקת משנה שהיא לא במעמד של נהלים.

גלעד קריב: הפקודה, בסופו של דבר, היא במעמד חוזר מנכ"ל, נהלים.

גלעד קריב: בסדר גמור, זה מה - - -

שמרית גולדנברג: היא במעמד של דין.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני חושב שראוי שבכלל סוגיית השחרור על תנאי וגם הסוגייה הזאת בתוכה יגיעו להתקנת תקנות מסודרת ובאישור של אחת מוועדות הכנסת.

גלעד קריב: שאלה שנייה, כבר העליתי את שאלת הייצוג: החוק באמת אומר: או על-ידי בא-כוחו או על-ידי האסיר.

גלעד קריב: אבל אין אני מבין זכות מוקנית.

גלעד קריב: לאסיר שמבקש בקשה אין זכות מוקנית לייצוג משפטי או סיוע משפטי בהכנת הבקשה.

שמרית גולדנברג: לא.

שמרית גולדנברג: אין זכות מוקנית.

שמרית גולדנברג: החוק קובע ביחס לדיוני ועדות השחרורים אפשרות לבקש ייצוג, אפשרות למנות ייצוג ציבורי.

שמרית גולדנברג: בהקשר הזה הובהר גם בדיונים שאת כתב הטענות של האסיר הוא יכול להגיש גם באמצעות עורך דין, וזה למעשה הטיעון שיהיה בפני היחידה.

שמרית גולדנברג: אני אדגיש בהקשר הזה שצריך לזכור גם שבדיונים של היחידה אין מול האסיר בה כוח של היועץ המשפטי לממשלה שמציג עמדה שלפעמים מתנגדת לשחרור ומעלה טיעונים.

שמרית גולדנברג: למעשה, זה כתב הבקשה של האסיר והחומר בענייניו, וזה הבדל מאוד מאוד משמעותי ואפילו דרמטי.

שמרית גולדנברג: צריך לקחת גם את זה בחשבון.

נועה ברודסקי-לוי: גם רציתי לשאול את איה, אנחנו שומעים הרבה על הייעול, גם בכך שהכול נעשה בכתב, גם בכך שלא מוגשות חוות דעת חיצוניות.

נועה ברודסקי-לוי: רציתי לשאול אם זה לא מקשה על קבלת ההחלטה.

נועה ברודסקי-לוי: זאת אומרת, אין לכם למעשה לא את אסיר מולכם, לא היית בא כוח היועץ המשפטי לממשלה, האם זה לא מקשה דווקא על קבלת ההחלטה?

נועה ברודסקי-לוי: האם אתם מרגישים שיש לכם מספיק מידע כדי לקבל את ההחלטה?

איה מצא: קודם כל, כל החומרים שמתקבלים מתוך שב"ס יכולים לגמרי להעיד האם הוא ראוי או לא ראוי.

איה מצא: אין שום בעיה עם זה.

איה מצא: זה מכל הכיוונים, 360 מעלות של התייחסויות של גורמי הטיפול, של מפקד האגף, של המודיעין, של המשטרה, לדעת האם הוא ראוי ואיך הוא מתפקד בבית הסוהר.

איה מצא: יש גם את ההיסטוריה הכליאתית, האם הוא במאסר תשיעי או שמיני ומה הוא עשה במאסר הזה לעומת מאסרים אחרים.

איה מצא: כלומר, גם המערכת הממוחשבת פתוחה בפניי ואני יכולה להסתכל אם חסרה לי איזושהי נקודה או אני רוצה לדעת אם יש שינוי אפילו שהוא במאסר חמישי והוא מתפקד אחרת במאסר הזה, ההתייחסות היא אחרת וכל החומר לפניי.

איה מצא: אותו דבר גם לגבי המסוכנות.

איה מצא: יש לי את ההתייחסות גם של מודיעין וגם של משטרת ישראל וסוג העבירה – כל מה שיש לגביו, יש.

איה מצא: הדברים היחידים שתוכל לחשוב שאני צריכה זה באמת גופים חיצוניים, ולכן הוציאו תמיד מהצורך שלי להסתכל עליהם.

נועה ברודסקי-לוי: מבחינת עצם זה שאתם לא רואים את האסיר בפניכם, הרי יש לכם סמכות במקרים חריגים לבקש שהוא יבוא בפניכם.

נועה ברודסקי-לוי: עד כמה אתם משתמשים בזה?

איה מצא: לא השתמשנו.

איה מצא: אני אגיד את האמת, אנחנו כמותב לא נזקקנו לדברים נוספים מול האסיר.

איה מצא: אם היו שאלות שעלו, הרמנו טלפון לבית הסוהר וביקשנו שיבדקו ויחזרו אלינו לקיים דיון פעם נוספת.

איה מצא: פעם אחת ביקש עורך דין לבוא בפנינו ולא השארנו כי לא היו שום נסיבות שמצדיקות את זה.

איה מצא: הוא לא בא עם טענה למה הוא צריך לבוא פיזית ולא מספיקים הטיעונים שהוא מעביר.

נועה ברודסקי-לוי: בזמנו, בדיוני בעצם הוספה הזכות של האסיר לקבל את החומר שמוגש בעניינו ולהגיש התייחסות בכתב.

נועה ברודסקי-לוי: עד כמה באמת אסירים מתייחסים ומוסיפים מעבר לבקשה איזושהי התייחסות?

איה מצא: ישנם מקרים שאנחנו מקבלים בקשה לדיון נוסף ואנחנו מקיימים דיון נוסף בעקבות הערות של אסיר.

איה מצא: זה לא קורה חדשות לבקרים.

איה מצא: אני לא יכולה להגיד לך שרוב האסירים עושים את זה.

נועה ברודסקי-לוי: זה לא רק בדיון נוסף.

נועה ברודסקי-לוי: קבענו שעוד לפני הדיון הראשון הם מקבלים את החומר ויכולים להגיב.

איה מצא: הם מעבירים את הטענות.

איה מצא: אני מוודאת שהטענות של האסיר מגיעות ממש סמוך לדיון כך שבעצם הוא כבר וקיבל וידע מה מועבר.

איה מצא: הרבה פעמים הוא מתייחס לדברים.

נועה ברודסקי-לוי: ציינת קודם שהם מודעים לזכות שלהם.

נועה ברודסקי-לוי: זה גם אמת קבוע בחוק.

נועה ברודסקי-לוי: את יודעת איך?

נועה ברודסקי-לוי: יש משהו יזום שמיידעים כל אסיר?

איה מצא: אני יודעת איך כי בכל זאת אני שב"ס.

איה מצא: הילמ"ק – היחידה למאסרים קצרים – זה אמנם מותב ואנחנו מתעסקים בקבלת החלטות שיפוטיות, פה אנחנו לא מכניסים את היותנו שב"ס.

איה מצא: אבל הדינמיקה כמובן מוכרת וגם הכללים.

איה מצא: כשאסיר נכנס למאסר ופורטים בפניו את זכויותיו ואת סדרי הדין בכלא, נרשם ונאמר לו גם על זה.

איה מצא: זה חלק מהליך הקליטה.

איה מצא: בכל לוחות הזכויות שלנו, בכל מקום שהם, מפורסמות הזכויות של האסירים.

איה מצא: כמובן שגם העובדה הזאת מופיעה והם יודעים את הזכות הזאת.

גלעד קריב: משרד המשפטים, ואז נשמע את הסניגוריה.

זאב בנימין בגין: הוא מקבל התראה, מזכירים לו אם זה דרוש בכלל?

זאב בנימין בגין: עוד מעט מגיע תורך, תתארגן לדיון.

איה מצא: אני לא יודעת להגיד.

איה מצא: בעיקרון, היחידה מעבירה אלי עד שבועיים לפני את החומרים ואז הם יודעים שהם צריכים את טענות האסיר אז הם פונים אליו אם הוא לא נתן טענות.

איה מצא: תזכורת.

שמרית גולדנברג: התהליך הזה מוסדר בפקודת הנציבות.

גלעד קריב: משרד המשפטים, ואז חשוב לנו לשמוע את הסניגוריה הציבורית ולשכת עורכי הדין.

שמרית גולדנברג: אם אפשר להתייחס ממש בקצרה לשאלה של הייעוץ המשפטי.

שמרית גולדנברג: צריך להבין שדווקא בהקשר של החומר בפני היחידה, ההבדל המשמעותי הוא שבאמת היחידה לא דנה באסירים שנדרשות לגביהם חוות דעת מיוחדות לפי סעיפים 11 ו-12 לחוק שחרור על תנאי, כפי שצויין.

שמרית גולדנברג: באשר ליתר האסירים, צריך לזכור שלגבי האסירים ששפוטים ל-3 עד 6 חודשים, גם קודם חוות הדעת האלה הם לא היו מועברות.

שמרית גולדנברג: אין כאן הבדל.

שמרית גולדנברג: לגבי יתר האסירים ששפוטים ל-6 עד 12 חודשים, ההבדל העיקרי הוא לגבי, כפי שציינת קודם, חוות הדעת של שירות המבחן, סעיף 9(9) אם אינני טועה.

שמרית גולדנברג: הסעיף הזה, אני כבר אומרת, יש כוונה שלנו למחוק אותו מכיוון שיש כאן איזושהי טעות משפטית.

שמרית גולדנברג: כעיקרון, לפי פקודת המבחן לא ניתן להעמיד במבחן יחד עם מאסר על תנאי.

שמרית גולדנברג: אז זה סעיף שלעיתים מאוד נדירות נעשה בו שימוש.

נועה ברודסקי-לוי: יש כאן הבדל בעבירות מין ואלימות במשפחה, סליחה, עד חצי שנה.

נועה ברודסקי-לוי: נכון שגם קודם הם היו בסמכות נציב שב"ס, רק שאז - - - אחוז השחרור היה המאוד מאוד מאוד נמוך גם כך, אז אני לא יודעת כמה זה נדון.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי, אני רוצה שנשמע את הסניגוריה הציבורית.

גלעד קריב: בבקשה, עורך הדין שרון.

ישי שרון: שלום.

ישי שרון: אני אתחיל באמירה כללית של מעבר לייעול קבלת ההחלטות בעניין שחרור על תנאי ממאסר.

ישי שרון: להצעה הזאת הייתה מטרה נוספת: לסייע במיצוי הפוטנציאל של שחרור אסירים על תנאי וכפועל יוצא גם להגדיל באופן משמעותי את שיעור האסירים המשוחררים, בין היתר על רקע החלטת בג"ץ בעניין שטח המחיה המינימלי.

ישי שרון: הנתונים שהוצגו כאן מלמדים על שיפור, בוודאי לעומת ההסדר המשפטי הקודם שבמידה רבה היה די כושל.

ישי שרון: אבל ברור שההסדר הוא עדיין רחוק מלממש את הפוטנציאל שלו.

ישי שרון: זאת אומרת, אם אנחנו מגיעים לאחוז של כשליש משתחררים, שזה בעצם אחוז דומה לאחוז של ועדות השחרורים, אנחנו מצפים - - -

גלעד קריב: ואז אין פקטור של חומרת העבירה.

ישי שרון: אתם מצפים שבמאסרים הקצרים נצליח להגיע לאחוזים גבוהים יותר.

ישי שרון: אגב, בזמנו בהליך החקיקה אנחנו אפילו הצענו - - -

זאב בנימין בגין: סליחה, ישי.

זאב בנימין בגין: למה צריך להיות - - -

גלעד קריב: המסוכנות לציבור זה יותר - - -

זאב בנימין בגין: האם לדעתכם יש אחוז מסוים של שחרורים שהוא הנכון?

זאב בנימין בגין: שהוא מייצג את אינטרס הציבור?

זאב בנימין בגין: אני לא יודע.

זאב בנימין בגין: אני הייתי חושב שזה תלוי במקרים לגופם ותלוי בתנאי הכניסה של האסיר.

זאב בנימין בגין: אבל זה מה שמרמזים דבריך, וכאן שמענו קודם שהדמיון באחוז נובע – ככה אני מבין – במידה רבה מהשיפור בעבודת ועדות השחרורים הרגילות או הקודמות.

זאב בנימין בגין: אז לא הבנתי את הטיעון.

ישי שרון: אני אסביר.

זאב בנימין בגין: בדרך כלל, ישי, אני מבין את הטיעונים שלכם, אבל הפעם יש לי קושי.

זאב בנימין בגין: זה גם מוקדם בבוקר, אני יודע.

ישי שרון: כן, גם בשבילי.

ישי שרון: כשמשווים את זה לאחוז הקודם, בעיקר אני מתייחס למה שנקבע בעבר על-ידי הנציב, שחרור הנציב לאותן תקופות סופר קצרות, אז אין ספק שיש כאן שיפור משמעותי.

ישי שרון: וכשקופצים מ-9%, 10%, 12% לכמעט שליש, זה שיפור יפה מאוד.

ישי שרון: במובן הזה, בניגוד אולי לעמדת הלשכה, אני חושב שבהחלט צריך להמשיך עם ההסדר הזה הלאה ולהמשיך לבחון אותו בהוראת השעה.

ישי שרון: אני אומר שבראייה יותר קדימה אנחנו סבורים שהאחוז צריך להיות גבוה יותר.

ישי שרון: התפיסה אומרת, כשמדובר במאסרים הקצרים ככלל, המסוכנות, חומרת המעשים, אמורה להיות פחותה יותר מהתקופות הארוכות.

ישי שרון: זה לא אחד לאחד, אבל ככלל אפשר לומר את זה.

ישי שרון: ודווקא בגלל שאנחנו רוצים באותם מאסרים קצרים, שהם גם כפי שאתה יודע, אחוז ניכר מהמאסרים בישראל הם אותם מאסרים קצרים, היינו רוצים לראות מיצוי טוב יותר של שחרור על תנאי ממאסר.

ישי שרון: אגב, בזמנו חשבנו שאולי אפילו יש מקום להפוך את ברירת המחדל בחוק שחרור על תנאי ממאסר כשמדובר במאסרים קצרים.

ישי שרון: זה נעשה בכמה מדינות באירופה שעשו רפורמות שנועדו לצמצם את שיעורי הכליאה.

ישי שרון: בצרפת קראו לזה "רפורמת ההיגיון והיעילות", ואני מקווה שיום אחד אולי גם אנחנו נגיע לתיקון מהסוג הזה.

ישי שרון: אבל כרגע אנחנו במין תקופת ביניים כזאת, וזה גם קשור לקורונה שקצת שיבשה את כל המהפכות ואנחנו עדיין לא יכולים להסיק מסקנות נחרצות לגבי ההצלחה או אי-ההצלחה של הסדר הזה.

ישי שרון: זה נראה טוב, זאת אומרת, יש שיפור, אבל אנחנו כולנו צריכים עוד זמן כדי להעריך האם ההסדר הזה מוצדק להפוך אותו להוראת קבע ואיזה תיקונים אולי נדרשים כדי להפוך אותו למטויב יותר.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: כן, בבקשה.

שמרית גולדנברג: בראייה שלנו, ואנחנו הבהרנו את זה גם בהליך החקיקה ואדוני היה כאן בוועדה, אנחנו לא חושבים שאחוזי השחרור הם המדד להצלחת המודל הזה.

שמרית גולדנברג: אבל בעיקר כשרואים את הקפיצה בנתונים לגבי אוכלוסיית האסירים השפוטים מ-3 עד 6 חודשי מאסר, אנחנו חושבים שאחת ההשפעות של החקיקה ושל המודל הזה היא שהם מאפשרים ליותר אסירים לעלות לדיון בזמן, שעניינם יתברר במועד, ואז אלה מביניהם שעומדים בדרישות החוק, זוכים להשתחרר על תנאי, מה שלא בהכרח התאפשר במודלים הקודמים.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי ואז נציגת לשכת עורכי הדין שאיתנו בזום ואנחנו נתקדם לעבר חתימה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב אדוני היושב-ראש, חברי חבר הכנסת בני בגין, העניין הזה של השחרור וניכוי שליש, אני חושב שלהעביר את הסמכות מהנציב לוועדה זה צעד טוב בכיוון הטוב.

אוסאמה סעדי: במקום שהנציב ישקול ויחליט, שתהיה ועדה, אבל אני לא רואה בוועדה שום גורם חוץ מסוהרים.

אוסאמה סעדי: אז חשוב מאוד בכל זאת, גם אם אלה תקופות קצרות מ-3 חודשים עד שנה, אז לפעמים גם צריך – הרי כל המטרה היא, אני חושב, שאחרי שהאסיר מקבל את עונשו, שאנחנו גם נדאג לשיקומו.

אוסאמה סעדי: שלא ייצא מהכלא ויחזור אחרי זה בעבירה יותר חמורה.

אוסאמה סעדי: הרי התופעה הזאת של אסירים, עצירים, שנכנסים לפרק זמן קצר, ובתוך הכלא אנחנו יודעים לצערנו מה המצב שם, אדוני היושב-ראש, ואז הם חוזרים ומסתבכים בעבירות יותר חמורות.

אוסאמה סעדי: לכן חשוב מאוד שמצד אחד לתת לו את ההזדמנות לנכות לו שליש ושהוא ייצא, אבל צריך לדאוג לשיקומו ולבדוק אם באמת בתקופה הזאת בכלא מה הייתה ההתנהגות שלו, הוא מקבל שיקום או לא מקבל שיקום.

אוסאמה סעדי: אני לא מבין שבוועדה הזאת יש גורם מקצועי.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: צריך לציין שאחד משלושת קציני השב"ס שיושבים הוא במפורש מתחום העבודה, בעל רקע אבל 5 שנות ניסיון.

גלעד קריב: רגע נעשה אבחנה בין השאלה האם נכון שגם בגוף כזה יהיה אדם אחד שהוא מעין הייתי אומר נציג ציבור, לפעמים יש גם עניינים של פרספקטיבה ארגונית, אבל צריך לזכור שמה שהחלפנו פה זה סמכות הנציבה, זה גם לא היה לפני.

גלעד קריב: לגבי הסיפור של הרקע, פה כתוב במפורש שיש לנו ראש מותב שהיא כשירה להיות שופטת שלום ואחד משני הנוספים במותב הם האנשים מתחום השיקום.

אוסאמה סעדי: בכל זאת, אדוני היושב-ראש, פה להבדיל מהעניין הזה של השחרור המינהלי ותקן כליאה וכל הדברים האלה, פה מנכים לו תקופה משמעותית של שליש.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהלוואי ונגיע סוף סוף ליישום של בג"ץ שטח המחייה, ואז אנחנו לא נצטרך לשחרר אסירים רק בגלל ששטח המחיה הוא לא מספיק אלא לבדוק לגופו של אסיר ולגופו של תיק אם באמת מגיע לו שחרור מוקדם או לא מגיע לו שחרור מוקדם.

אוסאמה סעדי: אני חושב שבכל זאת חשוב מאוד – אמנם זה לא העניין שלנו כי פה מדברים רק על תקופות מאסר קצרות – אבל גם בתקופות ממאסר ארוכות, לצערי, ואני כבר שנים מדבר על זה, אדוני היושב-ראש, אין אפילו תקנות לשיקום, מה שנקרא אסירים ביטחוניים נגזר עליהם עונש מאסר ואפילו יש כאלה שמאסר עולם, ואחרי זה הנשיא קוצב את זה ל-40 שנה, ואז כשמגיעים לוועדות אומרים להם: תשמעו, לפי התקנות אז צריך שיקום.

אוסאמה סעדי: ברגע שאתה לא מקבל שיקום, אז אתה לא מקבל שליש.

אוסאמה סעדי: זו כמו דילמת הביצה והתרנגולת כי אין תקנות שיקום.

אוסאמה סעדי: עד היום, אני חושב, אין תקנות לשיקום לאסירים שהם מרצים תקופות ארוכות מאוד.

גלעד קריב: אני מזכיר שהיה לנו פה דיון לפני 3 חודשים שגם בחסות כל הסיפור של הכהונה חדשה והעדר ממשלה והקורונה, אז טיפלנו בנושא עבודות שירות.

גלעד קריב: וכבר בדיון הזה עמדנו על זה שחייבים להיכנס לסדרת דיוני מעקב סביב כל הסוגייה הזאת של עבודות שירות, שחרור על תנאי, שיקום.

גלעד קריב: יש פה שאלה עכשיו של החיתוך בין הוועדה הזאת לוועדת הבט"פ, אבל זה לא משנה, בין שתי הוועדות האלה צריך לצלול.

גלעד קריב: נעשה את זה אחרי חוק ההסדרים והתקציב.

שמרית גולדנברג: אני מבקשת - - -

גלעד קריב: התייחסות קצרה מאוד למשרד המשפטים ואז לשכת עורכיה דין ואני רוצה לחתור לעבר מיצוי.

שמרית גולדנברג: אתייחס לשתי נקודות שהעלה חבר הכנסת סעדי, קודם כל, הרכב הוועדה.

שמרית גולדנברג: ההרכב נועד לשקף איזושהי תמונת מראה מבחינת האיזונים בתוך הוועדה, בדומה לוועדת השחרורים, למרות שיש פה רוב של משפטנים אבל בהחלט יש פה גם נציג של שב"ס מהתחום היות טיפולי.

שמרית גולדנברג: נכון, זאת יחידה פנימית, זאת הערובה אם אפשר לומר ליעילות שלה.

שמרית גולדנברג: מדובר כאן באנשי שב"ס, אין כאן דברים שאנחנו מכירים מוועדות השחרורים של הצורך לתאם דיון, לקבוע שיהיו גורמים – כל הגורמים – נגישים לחומר הממוחשב הנדרש.

שמרית גולדנברג: זה חלק ממודל ההפעלה של היחידה הזאת ומהשיטה שלפיה מובטחת היעילות שלה.

שמרית גולדנברג: דבר נוסף שאני רוצה להדגיש – איה תוכל, אני מניחה, למסור את הנתונים – בתקופת הפעולה של היחידה נוצר שיתוף פעולה מאוד יפה מול הרשות לשיקום האסיר.

שמרית גולדנברג: אחוזי השחרור של אסירים שמשוחררים על-ידי היחידה תחת תוכניות שיקום קצרות מועד של רש"א שאני לא יודעת אם נמצאים כאן בדיון, אחוזים יפים לדעתי, וזה דבר שאני לא חושבת שהיה קיים קודם, כך שגם בהיבט הזה יש כאן בהחלט התקדמות לדעתנו, מבחינת היקף של שפוטים למאסרים קצרים שמקבלים - - -

גלעד קריב: כן, נכון.

גלעד קריב: בוא, בבקשה - - -

זאב בנימין בגין: - - - שיפור עצום, מה שחשבתי והערתי את זה באחת הישיבות הקודמות מבחינת, החזרה לכלא אנחנו באחוזים שאולי הם כבר נמוכים, אבל בכל זאת אין כמעט שיפור כשמשווים, נגיד, חומש שלפני 10 שנים לחומש האחרון.

שמרית גולדנברג: נכון - - -

זאב בנימין בגין: על פי השנתונים האחרונים של בתי הסוהר - - -

שמרית גולדנברג: - - - עוד אין לנו תקופה מספיק ארוכה בשביל לראות אחוזי רצידיביזם.

שמרית גולדנברג: בדרך כלל בוחנים את זה סביב 5 שנים, ועוד אין לנו את הזמן הזה.

זאב בנימין בגין: לא.

זאב בנימין בגין: גם אחרי 5 שנים.

זאב בנימין בגין: יש 2005, אני חושב, או 2008 עד 2013 ו-2013 עד 2018.

זאב בנימין בגין: אלה הנתונים שהיו – ישי אולי יעזור לנו.

זאב בנימין בגין: הייתי מצפה לשיפור רב יותר עד כמובן איזשהו מישור שמתחתיו כבר אי-אפשר לרדת, שהוא קשור בחברה בכללותה.

שמרית גולדנברג: אבל צריך גם לומר בכנות, אדוני, שבסופו של דבר בסמכות של היחידה מדובר בתקופת רישיון של בין חודש ל-4 חודשים.

שמרית גולדנברג: אלה תקופות קצרות.

שמרית גולדנברג: זה שיש כאן - - - היא כבר התקדמות.

שמרית גולדנברג: אנחנו צריכים לראות - - -

זאב בנימין בגין: - - - זו הייתה תגובה להערתו של חברי אוסאמה.

גלעד קריב: היינו מקווים - - -

ישי שרון: היא הנותנת, אגב, כי עדיף שהוא ישוחרר דווקא בגלל שזו תקופה קצרה.

ישי שרון: עדיף שהוא ישוחרר בפיקוח ועל תנאי מאשר שהוא ישוחרר אחרי - - -

איה מצא: רציתי להגיד ככה ממש בקצרה.

איה מצא: לכאורה, האדם הסביר היה חושב שהאסירים ששפוטים עד שנה זה בגלל עבירות קלות.

איה מצא: לא כך.

איה מצא: מדובר ברצידיוויסטים, מדובר באסירים שפוגעים בחברה חזור ופגוע ואנחנו לא קל לנו.

איה מצא: הסיבה היחידה שאחוז השחרורים שלי הוא כזה גבוה היא בגלל השיתוף פעולה צמוד עם רש"א.

איה מצא: 56% מתוך אלה שאני משחררת הם מתוכנית רש"א.

איה מצא: זה מה שמאפשר לי.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: אנחנו רוצים לשמוע את הערות לשכת עורכי הדין.

זאב בנימין בגין: היה כדאי בהזדמנות, אדוני היושב-ראש, שרש"א שהיא רשות שיקום האסיר, יהיו מיוצגים, יבואו לדיונים האלה, אם בעצמם ואם באמצעות זום.

גלעד קריב: אדוני, כבר גיליתי - - -

זאב בנימין בגין: היו שם בעיות קשות לפני כמה שנים, ואם יש שיפור אז היה כדאי לשמוע עליו.

גלעד קריב: גיליתי כבר את דעתי בתחילת הדיון שהתחושה שלי קצת כבדה.

גלעד קריב: אני חושב שאנחנו ניגשים פה להארכת תוקף מבלי שיש לנו את הזמן, אבל בעיקר את הנתונים ואת ההכנה לנצל את הדיון הזה באמת כדי לקיים דיון מסודר ורציני ולהכניס גם שיפורים.

גלעד קריב: כשטיפלנו בנושא הארכת התוקף של ה-VC בזמן הקורונה - - -

אוסאמה סעדי: למה אנחנו לא מקבלים נתונים?

גלעד קריב: אז אני אומר עוד פעם.

גלעד קריב: בצר לי אני ציינתי את זה, החוק פקע ביום רביעי.

גלעד קריב: אנחנו נקיים בסיפור הזה דיון מעקב, נתחיל פה שגרת דיוני מעקב.

גלעד קריב: הדיון פה בעיניי קצת פחות מהותי ורציני נמה שראוי היה לעשות אחרי 3 שנים של חקיקה.

גלעד קריב: את זה אני אומר לפתחם של חברינו ממשרד המשפטים.

גלעד קריב: היה צריך לנצל את הארכת התוקף כדי להכניס כבר לקחים ראשוניים במנגנון.

גלעד קריב: עשינו את זה אם ה-VC.

גלעד קריב: תיראו עוד פעם, אמרתי את זה, אבל בסדר, לפעמים דברים קורים יותר במדויק, לפעמים פחות מדויק.

גלעד קריב: אני מבקש לפנות לנציגת לשכת עורכי הדין, בבקשה.

גלעד קריב: עורכת הדין רותם טובול, נשמח להתייחסותך.

גלעד קריב: רגע, אנחנו עוד לא שומעים אותך.

גלעד קריב: עדיין לא שומעים.

גלעד קריב: רגע, יש פה עניין טכני של מערכת ההגברה.

גלעד קריב: נמצא איתנו אלעד דהן מהרשות לשיקום האסיר, אבל אני מניח שגם לו הזום לא יעבוד.

שמרית גולדנברג: אדוני, אני יכולה לנצל את ההזדמנות למשפט?

שמרית גולדנברג: לעניין הנתונים, אנחנו ערוכים להציג כאן כל נתון, אז חשוב לי להגיד את זה.

שמרית גולדנברג: ככל שיש שאלות נוספות, אנחנו נשמח לענות.

אוסאמה סעדי: רציתי לשאול לעניין הבקשות.

אוסאמה סעדי: אני יודע מאז שהייתי עורך דין וטיפלתי בזה, שאסיר שנכנס נותנים לו את זה האישור: המאסר שלך הוא ככה, מסתיים כך וככה, עם ניכוי שליש הוא ככה וככה, עם מינהלי ככה וככה.

אוסאמה סעדי: ואז הוא לא צריך כדי להגיש בקשות, ברגע שזה מתקרב אז מזמינים אותו לוועדה.

אוסאמה סעדי: למה בתקופות מאסר קצרות - - -

שמרית גולדנברג: גם בוועדת שחרורים הדיון הוא לבקשתו של אסיר.

שמרית גולדנברג: נדרש שאסיר - - -

אוסאמה סעדי: יגיש בקשה?

שמרית גולדנברג: בוודאי.

שמרית גולדנברג: - - - עם נימוקים - - -

גלעד קריב: מה קורה מבחינת שפה?

גלעד קריב: האם אתם מקבלים בקשות בערבית?

איה מצא: לא חושבת שקיבלתי בקשה בערבית.

גלעד קריב: תמיד השאלה היא מה מיעדים את האסירים ומה מקרינים להם.

גלעד קריב: במקום שהאסיר מיוצג, אז פשיטא שבא כוח - - -

אוסאמה סעדי: יש אסירים - - -

גלעד קריב: עם זה אין לי בעיה.

גלעד קריב: עורך דין במדינת ישראל צריך לשלוט בעברית.

איה מצא: אני יכולה להגיד שגם אסירים ביטחוניים מגישים, והם מגישים בעברית.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לומר משהו - - -

שמרית גולדנברג: הכוונה ללשון הנימוקים של הבקשה או לעצם הזכות להגיש?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני אומר אחת משתיים: מכיוון שיש פה מנגנון שבנוי לשם היעילות על זה שהאסיר לא מתייצב בפני הוועדה, וכל מה שיש בפני הוועדה מבחינת קולו של האסיר זה מה שהוא שם על הנייר.

גלעד קריב: אם הייתי יודע שיש אוטומטית זכות לקבל לייצוג כשהאסיר כותב את בקשתו, עורך דין יושב איתו ועושה את זה, גם אם זה מהסנגוריה הציבורית, בבקשה.

גלעד קריב: אם הייתי יודע שהשב"ס מעמיד מתורגמן בכתב לאסיר ששפתו ערבית, כותב בערבית ומתורגמן לוקח וכותב בעברית ומעביר לכם – זה בסדר.

גלעד קריב: אבל מצב שבו אנחנו מצפים מהאסירים ששפת אימם היא ערבית, שכושר ההתבטאות שלהם לא בעל פה אלא בכתב יהיה מספיק גבוה זה קצת מוזר ולכן אני שואל עוד פעם - - -

אוסאמה סעדי: עדיין, גם אחרי חוק הלאום, השפה הערבית היא שפה רשמית ובבתי משפט היום אתה - - -

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני שואל את שאלת הפתרון.

אוסאמה סעדי: מתרגמים את זה.

שמרית גולדנברג: במישור המעשי, אני אעביר – אני חושבת שחבריי משירות בתי הסוהר ידעו להשיב יותר נכון כיצד הדברים מתנהלים.

גלעד קריב: בוודאי פשיטא שכשהאסיר זקוק לסיוע, אז יש אנשים, יש עובדת סוציאלית בכלא וכולי.

גלעד קריב: אבל השאלה צריכה להיות אחרת.

גלעד קריב: אני הייתי מצפה, וזה לא צריך להיות מטופל ברמת החוק אבל אני אומר את זה למשרד המשפטים ולסנגוריה הציבורית, זה צריך להיות מטופל ברמת הפקודה.

גלעד קריב: פשיטא בעיניי שאת המכתב שבו אסיר שוטח את בקשתו ניתן להגיש גם בעברית וערבית ואם הוועדה צריכה, אז שיישב מתורגמן מטעם השב"ס ויתרגם את המכתב מערבית לעברית.

גלעד קריב: לא יכול להיות שאסיר צריך להעלות על הכתב דברים, אם הוא מיוצג, בסדר, אבל אם הוא לא מיוצג, האפשרות הזאת חייבת להיות.

גלעד קריב: אני מבקש שתרשמו את זה, זה לא ברמת החוק שלפנינו בכלל, אבל אני מבקש שזה יטופל.

שמרית גולדנברג: רק אגיד אני זה לא עניין שהוא ייחודי דווקא ליחידה למאסרים קצרים שאנחנו דנים בעניינה כאן.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני כמו חבר הכנסת סעדי מאמין שערבית היא שפה רשמית במדינת ישראל, ואם מחליטים לנהל הליכים בכתב - - -

זאב בנימין בגין: לא כך כתוב, לצערי.

זאב בנימין בגין: מעמד מיוחד שייקבע בחוק - - -

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אז כל עוד לא נקבע בחוק, יש לנו או את החקיקה המנדטורית או את פסיקת בית המשפט העליון ולכן הערבית היא – מה לעשות?

גלעד קריב: זה החוק הקיים.

גלעד קריב: אם יוזמיו של חוק הלאום רוצים לחוקק את החוק שהם דיברו בו, שיעשו זאת.

גלעד קריב: אני מקווה שלפני זה נספיק לתקן את חוק הלאום בסוגיה הזו.

גלעד קריב: אבל אני רק אומר הערה, אנחנו לא נכנס כרגע לדיון מכיוון שהוא לא קשור להארכת החוק, אבל בדיון המעקב אני אבדוק את זה.

גלעד קריב: בכל מקום שבו אם הזכות של האסיר דובר הערבית היא לתרגום בבית המשפט – זו זכות שעומדת לו, נכון?

גלעד קריב: – אז פשיטא שזכותו להגיש את הפניה האישית שלו בערבית ושמישהו יתרגם.

גלעד קריב: וזה לא צריך להיות בא נמצא אסיר שיודע עברית יותר טוב, אז הוא יישב איתך שעתיים בספרייה בכלא ויכתוב לך.

גלעד קריב: זה לא פתרון מערכתי.

גלעד קריב: פתרון מערכתי זה שירותי תרגום של טקסט כתוב בערבית לטובת המותב שגברת מצא עומדת בראשו.

חנית אברהם בכר: אם יורשה לי, לגבי ועדות השחרורים אני יכולה לומר שמוגשות מעט מאוד בקשות בערבית.

חנית אברהם בכר: ככל שמוגשות, אנחנו מתרגמים אותן.

גלעד קריב: נהדר.

גלעד קריב: זה מה שצריך להיות פה.

שמרית גולדנברג: טופס הבקשה שנמצא בשב"ס מתורגם ל-5 שפות: אנגלית, ערבית, אמהרית ורוסית.

גלעד קריב: מצוין.

גלעד קריב: אבל היא הנותנת.

גלעד קריב: אם אתם חושבים שצריך לתרגם ל-4 שפות כדי שהאסיר יבין את מה שהוא צריך, אז זה כמעט ברור מאליו שהוא לא יכול לבטא את בקשתו במלואו כישוריו הלשוניים אם הוא נדרש לכתוב את זה בעברית.

גלעד קריב: עכשיו, זה שאנחנו תמיד יודעים להסתדר והמוח הישראלי ממציא לנו פטנטים גם בין כותלי בית הסוהר, זה טוב.

גלעד קריב: יש אסירים שיכולים לעזור, יש סוהרים שדוברים את שתי השפות, הכול בסדר.

גלעד קריב: אבל עסקינן פה בזכויות במשפט ואת זה צריך להסדיר.

גלעד קריב: אין מה לעשות דיון, יש עיקרון שבבית משפט אפשר לדבר בשתי השפות ויש שירותי תרגום – טפלו בזה, חבל להתעסק עם זה עכשיו.

גלעד קריב: ברור שאם כל יומו של האסיר מתמצה בהגשת מכתב לוועדה, צריך לאפשר לו לכתוב בטח בערבית.

גלעד קריב: אתם תשקלו אם גם באמהרית ורוסית, אבל ערבית זה מכוח הדין והחוק במדינת ישראל שצריך לעשות, ובואו, לא נעלם מעיננו שיעור האסירים דוברי הערבית כשפת אם בבתי הכלא במדינת ישראל והדיון הוא לא רק תיאורטי.

גלעד קריב: לצערי הרב אני אומר את זה.

גלעד קריב: אנחנו חייבים לסיים ואתם רוצים תוצאה מאוד מסוימת בסיום הדיון, אז בואו נגיע לזה.

גלעד קריב: לשכת עורכי הדין, אני מבין שהנושא הסתדר, עורכת הדין טובול.

רותם טובול: שלום.

רותם טובול: אז קודם כל, אני אעשה את זה בקצרה.

רותם טובול: אני רק אבהיר שעמדת לשכת עורכי הדין לא הייתה נגד היחידה למאסרים קצרים.

רותם טובול: הצענו שם מספר הצעות לייעול.

רותם טובול: ואכן, כמו שציינתי שם, אני סניגורית קודם כל לפני שאני יושבת-ראש בלשכת עורכי הדין בוועדת שב"ס, כך שהנתונים הדברים שאני מביאה הם בראייה מהפרקטיקה, מהשטח.

רותם טובול: אז אולי חלק מהאנשים שיושבים שם לא מכירים את הדברים שנכתבו שם, אבל אני רק אפרט מאיפה הדברים נבעו ולמה הצנו את הדברים שרשומים שם, שבעיקר הכול מסתכם בנוהל עבודה שיפורסם ובעצם להשוות את המצב הקיים היום לאסירים, למה שהיה אז כשעניינם עלה בפני ועדת השחרורים.

רותם טובול: הקדמה קטנה.

רותם טובול: בעבר, אסירים שהיו מבקשים להשתחרר בשחרור מוקדם ושפוטים לתקופה קצרה שהיו מגישים לוועדת השחרורים, היו כמו שאר האסירים זוכים להיחשף לכל המידע שמונח בפני ועדת השחרורים.

רותם טובול: במה דברים אמורים?

רותם טובול: זה גם חוות דעת של משטרה, חוות דעת עו"ס, תוכנית של רשות שיקום האסיר.

רותם טובול: זאת אומרת, שכאשר אסיר מבקש להשתחרר בשחרור מוקדם ומנמק מדוע הוא בכלל ראוי להשתחרר בשחרור מוקדם, הוא היה רוצה לדעת על מה מסתמכת הוועדה.

רותם טובול: היום, לצערנו, אנחנו נתקלים בקשיים רבים, הסנגורים והאסירים, בכלל אם הם מגישים את זה מהיחידות עצמן לבתי הסוהר.

רותם טובול: דמיינו לכם אסיר שגם ככה השפה שלו, כמו שציינת, ערבית או לחילופין הוא אסיר שמרצה מאסר באחד מבתי הסוהר והוא מגיש בקשה שבה הוא מבקש להשתחרר מוקדם והוא לא יודע שבעברו כנראה היה בעניינו איזה תיק שנסגר – כי זה תיק שנסגר, אני מזכירה – הוא פרופיל אלמ"ב.

רותם טובול: הדוגמה שנתתי היא לא של אסיר שמרצה מאסר בגין עבירת אלימות במשפחה היום, אלא ככל הנראה הוא נחקר בעבר על איזו עבירה, התיק סגור במשטרת ישראל, אבל אין מה לעשות כי חלק מהפקודה הוא מוגדר כפרופיל אלמ"ב ולצורך העניין הוא יעלה בפני הוועדה.

רותם טובול: לצערנו הרב, ראינו שהממשק עצמו, היחידה למאסרים קצרים, על אף הרצון הטוב לדון באותם האסירים, כנראה שגם ביחידה יש קושי מסוים.

רותם טובול: עכשיו, אין לנו עדיין נוהל ואני לא מצליחה להבין איך יש יחידה שמקבלת החלטה במדינת ישראל ואני כאזרחית או כסנגורית לא חשופה לנוהל הזה ולא יודעת מהיכן אני אמורה לקבל את המסמכים.

רותם טובול: אני היום יכולה לקבל אך ורק את ה-902, שזה בעצם מסמך שמאגד לנו מספר נתונים אודות האסיר מהיחידות עצמן, מקציני האסירים.

רותם טובול: תסכים איתי בוודאי חברתי שיושבת שם, שאם אני רוצה לעיין לצורך העניין בעמדת משטרת ישראל, מה אומרת עליי, האם היא מסכימה לשחרור מוקדם, האם היא מתנגדת, האם יש מידע מודיעיני, מה היא אומרת על אותו אסיר שאני מייצגת – אני לא יכולה לקבל את המסמך הזה.

רותם טובול: רשות שיקום האסיר, ובאמת אני מודה לחברי אלעד שנמצא שם, רק לאחרונה הסכימו באמת למצוא פתרון שהסניגורים יוכלו לפנות לרשות שיקום האסיר ולבקש את תוכנית השיקום שבה הוא עתיד להשתחרר.

רותם טובול: זאת אומרת, עד לאחרונה גם האסיר עצמו לא ידע מה התוכנית שהוגשה לוועדה.

רותם טובול: עכשיו, אני לא מכירה שום מקום במדינת ישראל, יחידה שהיא כמו יחידת מאסרים קצרים, שמקבלת החלטה מבלי שהיא מפרסמת לא את נוהל העבודה ולא מאפשרת לנו.

רותם טובול: זה לגבי הנושא של הנוהל.

רותם טובול: הדבר השני שהערנו שם, שהוא הוא לדעתי מאוד מהותי, שלצערי הרב אנחנו עדיין רואים אסירים רבים שהדיון שלהם בבקשה שלהם לשחרור מוקדם מתנהלת יום לפני המועד שבו הוא אמור להשתחרר, יומיים לפני, 3 ימים לפני.

רותם טובול: זאת אומרת, היה ודוחים את בקשתו לשחרור מוקדם, ואנחנו לא יודעים מה עיכב ולמה הוא לא עלה לדיון בזמן, אלא גם אם הוא קיבל סירוב ודחו את בקשתו, על מנת שאני אוכל להגיש עתירה אין לי זמן.

רותם טובול: זאת אומרת שהוא יצטרך, כנראה, לרצות מאסר.

רותם טובול: עכשיו נכון, זה לא זכות קנויה.

רותם טובול: נכון, הוא עדיין צריך להוכיח שהוא ראוי.

רותם טובול: אבל איך האסיר בעצם יפעל?

רותם טובול: הוא צריך בזמן הזה לקבל את המסמכים, הוא צריך להגיש עתירה לבית המשפט.

רותם טובול: כל הדברים האלה לוקחים זמן ולפעמים זה כבר מייתר את הדיון.

רותם טובול: אנחנו מגיעים לבית המשפט המחוזי – ואני נתתי דוגמאות ואני אשמח להעביר גם את הפרוטוקול כדי שתראו.

רותם טובול: אנחנו לא נגד היחידה למאסרים קצרים.

רותם טובול: ממש לא.

רותם טובול: אנחנו מברכים את העבודה, אנחנו רק חושבים שצריך להיות נוהל מסודר כמו של ועדת השחרורים ששם אני צופה במערכת מחשובית.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: האם הנהלים לפיהם אתם עובדים מפורסמים או שאלה נהלים פנימיים?

איה מצא: הפקנ"צ מכיל בתוכו התייחסויות מאיפה מקבלים ומה הם מקבלים ומהם לוחות הזמנים.

רותם טובול: כן?

רותם טובול: את יכולה להפנות אותי כי את מכירה - - -

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: עורכת הדין טובול, אמרתי את מה שאמרתי לגבי לוחות הזמנים של הדברים.

גלעד קריב: אם היינו מקבלים לפני, היינו יכולים גם לדרוש תשובות מהמשרד.

גלעד קריב: אבל אני רוצה להודות לך על העלאת הדברים.

גלעד קריב: גם בגלל לוחות הזמנים, אבל גם בגלל מהות הדיון, ברור לי שאנחנו נצטרך לעשות בקרוב איזשהו דיון מעקב.

גלעד קריב: ברור שכל הנהלים שנוגעים לזכויות של האסיר ונוגעים ליכולת הייצוג של בא כוח או מי שמלווה אותו, הכול חייב להיות פומבי, ברור ומוסדר.

גלעד קריב: הסוגייה של לוחות הזמנים גם היא צריכה הסדרה.

גלעד קריב: אני לא בטוח – בסדר גמור, אז אם זה קיים – אני לא בטוח שזמן התארגנות לערעור וערעור צריך להיות בתקופה הזו.

גלעד קריב: אחרת, מכיוון שמדובר במאסרים קצרים, אז הוועדה צריכה להתכנס לדון בעניינו של אסיר הרבה לפני אמצע מאסרו, אם רוצים שיקבע - - -

שמרית גולדנברג: - - - משפט - - - נגזר.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: יכול להיות, כן.

גלעד קריב: אבל מעלה עורכת הדין טובול בשם לשכת עורכי הדין אמירה נכונה שאי- אפשר לתקן אותה כרגע.

גלעד קריב: פה אני אומר להנהלת בתי המשפט ולמשרד המשפטים, כיוון שעסקינן בתקופות מאסר קצרות בהגדרה והמחוקק קבע את דעתו, אז יכול להיות שחייב להיקבע פה סד זמנים מאוד ברור לקיום הדיון של הערעור ברמת חקיקה.

גלעד קריב: הרי לא יכול להיות, בוא נאמר, שביום שבו האדם היה יכול להשתחרר דחו את בקשתו ועכשיו נותרו לו במקסימום עוד חודשיים בהגדרה.

גלעד קריב: נכון?

איה מצא: לכל היותר.

גלעד קריב: אם זה עוד חצי שנה.

נועה ברודסקי-לוי: עד שנה.

גלעד קריב: עד שנה.

גלעד קריב: אז עד שנה ו-4 חודשים במקסימום, בסדר?

גלעד קריב: אבל לא כולם עד שנה, יש שם אנשים שפוטים גם לחצי שנה, זה יכול להיות גם חודשיים שנותרו לכל העניין.

גלעד קריב: אז פשיטה שחייבת להיות הוראה בחקיקה ראשית שאומרת תוך כמה זמן דנים בערעור.

גלעד קריב: ואם לא בבתי משפט, אז צריכה להיות פה ערכאת ערעור אחרת.

גלעד קריב: אני רוצה גם לומר עוד פעם.

גלעד קריב: ברור שצריך פה דיון מעקב.

גלעד קריב: הוא חייב להתחיל בדיון פנימי שלכם.

גלעד קריב: אי- אפשר שנאריך עכשיו את החוק שנתיים ואת הדיון בנושאים האלה נקיים בעוד שנתיים.

שמרית גולדנברג: כמו שאמרתי קודם, התחלנו את ההיערכות לפקיעת הוראת השעה לפני חודשים ארוכים והתקיימו דיונים מאוד מאוד רציניים ביחס להערות שהתקבלו כבר או תובנות לשינויים ושיפורים שצריך.

שמרית גולדנברג: חלק מהם, כמו שאמרתי, מצריכים ליבון הרבה יותר מעמיק עם הרבה יותר גורמים – הדבר הזה נעשה.

שמרית גולדנברג: זה מתייחס להערתו של אדוני על-כך שהיה מקום להביא כבר עכשיו תיקונים ושיפורים.

שמרית גולדנברג: התיקונים והשיפורים שהוצפה האפשרות הצורך בהם, הם בבחינה רצינית.

שמרית גולדנברג: עכשיו, לגבי ההערות שנשמעו דווקא כאן, ושוב אני לא שוללת אפשרות לבחון מה מצריך בחינה, אבל צריך להגיד שהנושאים האלה נדונו בהרחבה בדיון בוועדה כאן: איזה חומר האסיר יקבל, מתי הוא יקבל אותו.

שמרית גולדנברג: חשוב לי להגיד לגבי האפשרות של עתירה, שעל היחידה למאסרים קצרים יש אפשרות רק לאסיר לעתור כנגד החלטת היחידה.

שמרית גולדנברג: זאת אומרת, שאם אנחנו קובעים סד זמנים בחקיקה להגשת עתירה, בסד זמנים שמכוון לאסיר.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: הוא מכוון לקביעת מועד הדיון על-ידי בית המשפט, שאנחנו נוודא שאם אסיר שנותרו לו עוד חודשיים למאסר מגיש עתירה, אז תוך 14 יום נקבע דיון, אחרת אין שום טעם בכלי הזה.

גלעד קריב: אין מה לעשות.

גלעד קריב: אם עכשיו הוא נכנס מסלול של בית המשפט והדיון בערעור נקבע לעוד 6 שבועות כי בתי המשפט מאוד עמוסים - - -

שמרית גולדנברג: התובנות שעלו כאן הן לא תובנות חדשות מתקופת פעולתה של היחידה.

שמרית גולדנברג: אלה דברים שנדונו כאן - - -

נועה ברודסקי-לוי: חשוב לציין שהייתה התלבטות פה איזה חומרים יועברו לאסיר לפני.

נועה ברודסקי-לוי: הייתה ההתלבטות והייתה פה איזושהי אמירה שזה המידע שאפשר להעביר לו.

נועה ברודסקי-לוי: אבל כן - - -

גלעד קריב: סליחה, חברים, אנחנו ניגשים להצבעה בעוד בדיוק שתי דקות.

גלעד קריב: אבל אני לא מצליח להבין את הטענה.

גלעד קריב: הרי כל הרעיון לא להתקין את העניין הזה בחקיקת קבועה אלא בהוראת שעה נועד כדי לומר לממשלת ישראל שעלו כאן סוגיות כבדות, הסוגיות הללו חייבות להיות מוסדרות, אז אנחנו נותנים לכם 3 שנים.

גלעד קריב: תבדקו את הסוגיות האלה ותבואו אלינו עם תובנות.

גלעד קריב: צריך רגע להבין את הדינמיקה של הוראת שעה.

גלעד קריב: כשהוועדה באה ואומרת: חברים, הולכים למשהו להוראת שעה.

גלעד קריב: זה בדיוק כדי שבתקופה הזאת תיבדקנה השאלות, ימוצה הדיון.

גלעד קריב: אני רואה את זה הרבה על רקע הקורונה, אנחנו כל היום עסוקים בהארכת הוראות שעה.

גלעד קריב: זה לא טוב שיש הוראת שעה כמבנה נורמטיבי.

גלעד קריב: הסדרים כאלה שעוסקים בזכויות נאשמים, בביטחון הציבור, לא צריכים להיות בהוראת שעה, הם צריכים להיות מעוגנים בחקיקת קבע.

גלעד קריב: הסיבה היחידה להוראת שעה זה לבוא ולומר: קחו את הזמן, תבדקו דברים.

גלעד קריב: בעצם אנחנו נותנים לכם לעשות פיילוט.

גלעד קריב: להגיע אחרי 3 שנים, הקורונה איתנו 18 חודשים, וגם בקורונה בסופו של דבר הוועדה עבדה, להגיע אחרי 3 שנים ולומר לוועדה שבשלב הזה בגדול הסיפור עובד, כולנו מסכימים שהוא עובד, אבל אנחנו לא יכולים לתת לכם שום תובנות ברמת החקיקה, ברמת שיפור ההסדר, וכל מה שאנחנו מבקשים זה שהפיילוט של ה-3 שנים יהיה 5 שנים.

גלעד קריב: זה המצב.

שמרית גולדנברג: אני כן אגיד - - -

גלעד קריב: אבל אני רוצה להצביע, חברים .

גלעד קריב: אני מתכוון לקיים דיון מעקב.

שמרית גולדנברג: אנחנו באמת רצינו לקדם את ההסדר הזה כהסדר של קבע לכתחילה כשהיינו כאן.

שמרית גולדנברג: היום, כשאנחנו באים דווקא ממקום של אחריות וזהירות בגלל הנסיבות שאי-אפשר להתווכח עליהן, אני חושבת.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, אנחנו חייבים לבצע ההצבעה.

גלעד קריב: המטרה היא לאפשר לכם להמשיך להשתמש בכלי הזה גם לעצם השימוש וגם כדי ללמוד יותר.

גלעד קריב: אני רק אומר שאני חושב שהדיון הזה היה יכול להיות כמו בעניין הארכת ה-VC בזמן הקורונה, יותר מהותי.

גלעד קריב: אם היינו מתארגנים נכון להביא כבר תובנות ולעגן אותן בחקיקה או לומר עיגנו אותן בתיקון הפקודה, אני אומר שאני אמליץ לחבריי לאשר את בקשת הממשלה להארכת תוקף של שנתיים.

גלעד קריב: הייתה לי התקשרות עם לשכת השר, זו בקשתו.

גלעד קריב: אני נוטה להמליץ לחבריי לכבד את הבקשה של משרד המשפטים.

גלעד קריב: אבל אני אומר שבעוד חצי שנה יתקיים פה דיון מעקב.

גלעד קריב: אמרתי מהן הסוגיות שמבחינתי עלו כאן בדיון: סוגייה אחת היא סוגיית הייצוג, עדיין לא קיבלתי תשובה מספיק מניחה את הדעת.

גלעד קריב: פה תצטרכו לדבר עם הסניגוריה הציבורית, הדברים יצטרכו להיות ברורים בנהלים.

גלעד קריב: זה לא רק ליידע, זה גם לומר לנו מי בשב"ס יושב עם האסיר ועוזר לו.

גלעד קריב: מי יושב עם האסיר ועוזר לו זה חלק זה חלק מהתפקידים של השב"ס.

גלעד קריב: סוגיית הייצוג או ההכנה לקראת הדיון.

גלעד קריב: הסוגייה השנייה היא סוגיית התרגום שעליה אני אומר עוד פעם שאני גם אני מקווה שתוך כמה חודשים אנחנו נשמע ממשרד המשפטים ומהשב"ס שפתרתם את זה בלי צורך בדיוני מעקב.

גלעד קריב: והסוגייה השלישית שהעלתה לשכת עורכי הדין שמעלה את השאלה האם יש צורך בחשיפה נוספת של נהלים, לעבור מנהלים פנימיים לפקודה.

גלעד קריב: פקודה יותר קל לתקן ולהרחיב את היריעה.

גלעד קריב: אני מבקש שלקראת דיון המעקב שאנחנו נקבע אותו לפני סוף המושב הזה, תבואו בדין ודברים פעם נוספת עם הסניגוריה הציבורית, עם לשכת עורכי הדין, יש שם ועדה מקצועית לענייני השב"ס.

גלעד קריב: בואו ותעשו דיון ונראה אם אנחנו מתקדמים.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, בבקשה, ואז הצבעה.

זאב בנימין בגין: אני לא אחסוך את הערתי זו, אם כי אני אומר אותה כנראה עוד בכמה דיונים.

זאב בנימין בגין: אנחנו נוגעים כאן כבר באמת כמעט על חוט השערה לעיתים בדקדוקים של מאסרים מאוד קצרים, בניכוי המעצרים וכן הלאה.

זאב בנימין בגין: אני חוזר על הערתי מהדיון הקודם בהיוועדות החזותית, אני חושב שהדיון הזה מדגיש מאוד את הצורך להזדקק יותר ויותר – זה לא רק עניין של השופטים, זה עניין של התובעים הממשלתיים, בעיקר כנראה התובעים המשטרתיים – להגיע סוף סוף לריבוי של החלטות בדבר חלופות מאסר.

זאב בנימין בגין: כשאנחנו מדברים כבר על חודש וחצי וחודשיים ו-5 ימים, אז זה פשוט בולט שחלופות המאסר היו יכולות לחסוך לנו חלק מהבעיות וחלק מהדיונים בוועדה אפילו, ועל-כך, אני חושב אדוני, ראוי לייחד דיון כאן או דיון משותף של הוועדה הזאת שלנו עם ועדת הבט"פ.

זאב בנימין בגין: תודה.

גלעד קריב: אין ספק.

גלעד קריב: האם הכרחי?

גלעד קריב: בבקשה.

חנית אברהם בכר: חשוב לי לומר משהו לפרוטוקול.

חנית אברהם בכר: לעניין מועד הדיון בעתירה, כעניין של מדיניות אנחנו בהנהלת בתי המשפט מתנגדים לעיגון סד זמנים בחקיקה.

חנית אברהם בכר: ככל שמדובר כאן בעתירה דחופה, ובית המשפט יודע את זה, רואה את זה, יש לו שיקול דעת שיפוטי ועוד באותו יום הוא קובע מועד דיון לעתירה.

חנית אברהם בכר: ולכן אנחנו לא חושבים שיש מקום לעגן את זה.

גלעד קריב: בסדר גמור, מכבד את אתכם.

גלעד קריב: דעתי שונה.

אוסאמה סעדי: אני מסכים להצעה של אדוני, אבל מכיוון שלא קיבלנו עד היום נתונים ובגלל סד הזמנים, אז אני הייתי מתנה את זה גם בכך שאנחנו נאריך את זה כי זה פג תוקף ביום רביעי ושנקבל את הנתונים האלה ותשובות לכל ההערות שלנו לדיון הבא שייקבע.

גלעד קריב: מכיוון שאו שאנחנו מאשרים לשנייה ושלישית או שלא, אני חושב שבקשתו של חבר הכנסת סעדי שאנחנו לא נמתין 6 חודשים לקבל נתונים, אני מבקש שהנתונים שהוצגו כאן בעל פה יועברו לנו בכתב, כולל את הפקודה ואת הנהלים הפנימיים.

גלעד קריב: הוועדה צריכה לראות.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל את כל הנהלים הקיימים שאפשר – אני חושב שאת הכול אפשר – להעביר לוועדה.

איה מצא: את הנהלים הפנימיים רק לוועדה.

גלעד קריב: כן, כן.

גלעד קריב: הנהלים הפנימיים הם לוועדה, הם לא לפרסום.

גלעד קריב: אני אבקש מהנהלת הוועדה לבוא איתכם בדין ודברים, לקבל את הפקודה.

אוסאמה סעדי: מה יש לפרסם?

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: אבל כשהשב"ס אומר שמעבירים את זה לעיון הוועדה וזה לא פומבי, אז אנחנו - - -.

גלעד קריב: ואם נצטרך לעשות דיון בנושא, נקיים דיון בנושא.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להצבעה.

גלעד קריב: הקראת החוק.

נועה ברודסקי-לוי: "הצעת חוק שחרור על תנאי ממאסר (תיקון מס' 17 – הוראת שעה) (תיקון) (הארכת תוקף), התשפ"א–2021 תיקון סעיף 1 1.

נועה ברודסקי-לוי: בחוק שחרור על תנאי ממאסר (תיקון מס' 17 – הוראת שעה), התשע"ח–2018, בסעיף 1, במקום "שלוש שנים" יבוא "חמש שנים".

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: מי בעד?

אסף פרידמן: שלושה.

אסף פרידמן: בעד הצעת החוק – פה אחד

גלעד קריב: 3 – פה אחד.

גלעד קריב: אישרנו את ההצעה.

גלעד קריב: אני מבקש שכל הגורמים הרלוונטיים ירשמו לפניהם את הבקשות.

גלעד קריב: הנהלת הוועדה תקבע לפני תום המושב דיון מעקב.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים בטווח של שבועיים לקבל לידינו את הנתונים, את הפקודה וכולי.

גלעד קריב: אנא, נציגי השב"ס יהיו בקשר עם הנהלת הוועדה אם צריך פרק זמן נוסף של התארגנות, עניין שלכם.

גלעד קריב: אני מבקשת עבור בדין ודברים עם לשכת עורכי הדין כדי למצות את השיחה.

גלעד קריב: חברים, תודה.

גלעד קריב: וכמובן אנחנו מקווים מצפים לתשובה מהירה בנושא התרגום.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: הדיון נעול.

גלעד קריב: בוקר טוב, שבוע טוב לכולם.