ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 28, 2021-10-04 12:40

מיכאל ביטון: אנחנו מתחילים דיון נוסף במשהו שאנחנו מכנים רפורמת היבוא ובשם הרשמי: פרק כ"ג (יבוא) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022).

מיכאל ביטון: נמשיך בהקראה מהמקום שהפסקנו.

מיכאל ביטון: היינו בסעיף 11 לדעתי.

איתי עצמון: נכון, היינו בפסקה 11 שעניינה ועדת החריגים.

איתי עצמון: ואם אני זוכר נכון, אתה סיכמת את הדיון שאנחנו נחזור לעניין של ההרכב.

איתי עצמון: רק לנושא של ההרכב.

מיכאל ביטון: ביקשנו שהם יציעו הרכב מאוזן יותר שכולל עוד כמה אינטרסים ציבוריים ולא רק את אנשי הכלכלה והאוצר.

מיכאל ביטון: האם יש לכם הצעה בנושא הזה?

טלי ארפי: כפי שציינו בדיון אתמול, זה נושא שצריך לקיים לגביו דיון פנים ממשלתי.

טלי ארפי: לא הספקנו לעשות את זה, אני מאמינה שלישיבה הבאה תהיה לנו תשובה.

מיכאל ביטון: אז את הסעיף הזה אנחנו משאירים.

מיכאל ביטון: הרכב הוועדה, חברי הוועדה - - -

טלי ארפי: רק לעניין ההרכב.

טלי ארפי: לכל היתר - - -

מיכאל ביטון: רק לעניין ההרכב.

איתי עצמון: גם עניין חוות הדעת שצריך לצרף, גם זה נשאר פתוח.

טלי ארפי: בסדר.

מיכאל ביטון: אוקיי, בואו נמשיך.

איתי עצמון: צריך להתחיל עכשיו מפסקה 12.

מיכאל ביטון: מה שמוסכם לרוץ, מה שלא מוסכם – להציג בקצרה ולנסות לפתור.

טלי ארפי: אוקיי.

טלי ארפי: אקריא את כל הפסקאות כי הן קשורות להטלה של עיצומים כספיים על מעבדות בדיקה, חבל להקריא פסקה-פסקה.

איתי עצמון: נכון.

איתי עצמון: תגידו לוועדה כמובן מה הסכום, מה סכום העיצום.

טלי ארפי: את סכום העיצום אני אתן ליועצת המשפטית של משרד הכלכלה לומר.

טלי ארפי: אבל אני אקריא את הסעיפים: הסעיפים האלה הם סעיפים שעוסקים בהטלת עיצומים כספיים על מעבדות הבדיקה.

טלי ארפי: דנו בישיבה הקודמת על התפקיד של מעבדות הבדיקה, שבעצם מסייעות לממונה על התקינה.

טלי ארפי: הסעיף מתייחס למקרים שבהם מעבדות הבדיקה פעלו לא לפי הדרישות או לפי הפעולות שהן צריכות לבצע.

טלי ארפי: ולכן כחלק ממערכת הפיקוח של הממונה על התקינה נקבעות פה הוראות שנוגעות להטלת עיצום כספי על מעבדת בדיקה.

טלי ארפי: דיברנו על זה שמעבר להטלה של עיצומים כספיים, זה לא בסעיף פה, אבל צריך להזכיר שככול שיש מעבדת בדיקה שעשתה פעולה שהיא לא מצדיקה את המשך הפעולה שלה, יש לממונה על התקינה סמכות לשלול את ההכרה בה.

טלי ארפי: פה מדובר על פעולות שהיא הייתה צריכה לעשות ולא עשתה אותם כנדרש, ולכן יש אפשרות להטיל עיצומים כספיים.

איתי עצמון: בסכום?

גלית יעקובוב: הסכום שמופיע בסעיף ג' הוא 50,000 שקל.

מיכאל ביטון: דיברו על למה הסכום לא הרבה יותר גדול.

מיכאל ביטון: לא 500,000 יורו כמו באירופה, אבל למה לא סכומים גדולים יותר?

גלית יעקובוב: במסגרת העיצומים שאנחנו מטילים על היבואן, לא על המעבדות, כאן זה המעבדות שעושות בדיוק את תפקידן נאמנה.

מיכאל ביטון: הבנתי.

מיכאל ביטון: אבל גם ביבואן הבנתי שהמספר נמוך מדי.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: כמו שרשמנו בדברי ההסבר, לדעתנו המספר נמוך.

גלית יעקובוב: הצענו הצעה שנדונה כרגע במשרד המשפטים לאופן שבו נגדיל את זה בצורה משמעותית.

הילה אורן שפיס: זאת הנחייה של מנכ"ל משרד הכלכלה.

גלית יעקובוב: אכן.

גלית יעקובוב: המנכ"ל שלנו הנחה לפעול להגדלה, גם השרה הנחתה וזה נמצא כרגע בתחילת הדרך.

גלית יעקובוב: אנחנו אמורים לקבל תשובה סופית עד היום בערב או מחר בבוקר, ומה שהם יכריעו באופן שהם יכריעו, כך אנחנו נכניס.

גלית יעקובוב: וזאת מתוך הבנה שאנחנו כן הולכים לשנות את הסכומים בצורה די משמעותית.

איתי עצמון: גם את הסכום שעכשיו התייחסתם?

גלית יעקובוב: לא לגבי המעבדות.

גלית יעקובוב: לגבי היבואן.

איתי עצמון: רק לגבי היבואן.

גלית יעקובוב: זה לגבי היבואנים.

גלית יעקובוב: זה תיקון שעוד לא הכנסנו, לא היינו סגורים עליו.

גלית יעקובוב: אני מקווה שנסגור אותו עד מחר בבוקר ואז נוכל לחזור.

גלית יעקובוב: הצענו איזשהו מנגנון, אבל לא בטוח שהוא אפשרי, יכול להיות שיהיה מנגנון אחר.

גלית יעקובוב: בכל מקרה הכוונה היא להגדיל.

נעם דן: רק תשימו לב שבפסקה 13, סעיף 14יח, כבר פה מגדילים את הקנס.

איתי עצמון: אבל זה עונשין, ועוד לא הגענו לזה.

נעם דן: סליחה.

איתי עצמון: יש כאן כמה הערות נקודתיות שהעברנו אליכם לגבי העיצומים.

טלי ארפי: זה נבדק עכשיו.

אביגל כספי: צריך להתאים את ההפרות בצורה יותר מדויקת.

אביגל כספי: כרגע זה מנוסח שאם המעבדה, לדוגמה, הודיעה לממונה משהו שגוי, כלומר, הודיעה הודעה כוזבת שהיא בדקה את התיק אבל היא לא בדקה את התיק.

אביגל כספי: השאלה היא אם המעבדה מחויבת להודיע לממונה שהיא רואה שהתיק לא מכיל את הפרטים והיא צריכה להודיע על זה לממונה.

אביגל כספי: אין בדיוק התאמה בין החובות שקבועות בחוק לבין איך שההפרות מנוסחות וזה גורם קצת לאיזושהי חפיפה בין ההפרות שמנוסחות כרגע.

אביגל כספי: על זה העברנו את ההערות.

טלי ארפי: ראינו את ההערות, אנחנו חושבים עליהן, ונחזור אליכם עם ניסיון ביחד למצוא את הנוסח הנכון יותר.

מיכאל ביטון: אוקיי.

מיכאל ביטון: יש התייחסות של גורם לנושא הזה, מה שהוקרא עכשיו?

מיכאל ביטון: קדימה, בהמשך נקבל.

טלי ארפי: אנחנו מדברים על 14יח שהוא סעיף עונשין, אכיפה פלילית בנוגע להפרות שנעשות על ידי היבואן.

טלי ארפי: ולנוכח העובדה שיש לנו מסלול של הצהרה, אנחנו מכניסים את הסעיפים הרלוונטיים שנוגעים גם למסירת מידע כוזב בהצהרה, וגם להפרת תנאים שנקבעו על ידי הממונה – בין עם האישור שחרור מותנה ובין אם הצורך להירשם במרשם היבואנים.

טלי ארפי: ויש לנו גם סעיפים שאנחנו בעצם מעלים פה את סכום הקנס.

טלי ארפי: גלית, הסכומים?

גלית יעקובוב: 61(א)(4) לחוק העונשין קובע שהקנס הוא 226,000 ש"ח.

גלית יעקובוב: זה מה שנקוב בחוק העונשין.

גלית יעקובוב: לכן כשמדברים פה על כפל קנס הכוונה היא למשהו שהוא כמעט 500,000 שקל.

גלית יעקובוב: והיא עברה בידי תאגיד, כבל הקנס האמור, שזה אומר כפל הכפל.

גלית יעקובוב: ולגבי התקופות, אתם רואים פה: יש לנו 18 חודשים לעבירות החמורות יותר ו-12 חודשים לעבירות הפחות חמורות.

גלית יעקובוב: אלה הסכומים ואלו התקופות.

נעם דן: אני רק אשמח לחזור על זה לעניין הגברת האכיפה.

נעם דן: זה הגדלה של קנס מ-220 לכמעט חצי מיליון שקלים, והארכת המאסר משנה ל-18 חודשים.

מיכאל ביטון: אוקיי.

טלי ארפי: נמשיך?

מיכאל ביטון: כן.

טלי ארפי: היום קיימת תוספת שנוגעת לפרטים שצריך יבואן לשמור בנוגע לתיק המוצר.

טלי ארפי: אנחנו מתקנים פה את התוספת, מוסיפים פרטים נוספים שהיבואן צריך לכלול בתיק המוצר.

טלי ארפי: אני מזכירה שתיק המוצר נועד לאפשר לממונה על התקינה במקרים מסוימים, אם מתעוררות הפרות, לבדוק את תיק המוצר ולעקוב אחרי השרשרת של מה שבעצם נעשה בשוק, ככול שנמצאו הפרות על ידו.

טלי ארפי: עד כאן פקודת היבוא.

מיכאל ביטון: מי שבזום איתנו ויש לו הערות שיצבור אותן ואנחנו נפנה.

איתי עצמון: אנחנו בסעיף 108, תיקון חוק התקנים.

מיכאל ביטון: יש למישהו הערות על מה שהקראנו?

מיכאל ביטון: אני לא רואה, בוא נמשיך.

מיכאל ביטון: ניתן לו להעיר גם על זה, אבל בוא נמשיך.

איתי עצמון: אחרי פסקאות 1 ו-2, תיקון סעיף 1, ותיקון סעיף 8.

טלי ארפי: ההגדרה?

אביגל כספי: אולי תתנו הקדמה לעניין קיצור הליכי אכרזה על תקן ואז נקריא את כל הסעיף הזה.

טלי ארפי: בסדר, נקריא קודם.

מיכאל ביטון: נקריא את פסקה 1 ו-2, ואחרי זה אם יהיו הערות נשמע אותם.

טלי ארפי: בהמשך כשנגיע לסעיף 9, יש את הסמכות של ועדת החריגים, אנחנו נתייחס לפעולה של ועדת החריגים כשנגיע לסעיף הזה.

איתי עצמון: כלומר למעשה ההקמה של ועדת החריגים וההוראות היותר טכניות של עבודתה ייקבעו בפקודת היבוא והייצוא.

איתי עצמון: הסמכות שלה, היותר אופרטיבית, תקבע כאן בחוק התקנים.

טלי ארפי: נכון, נכון.

טלי ארפי: מה שבחרנו זה לקבוע את ההרכב של הוועדה, את אופן הפעולה שלה בפקודת הייבוא והייצוא, ולאחר מכן אנחנו נראה את זה גם בפרקים אחרים.

טלי ארפי: בכל פרק יש התייחסות להרכב שמשתנה וגם לפעולות שועדת החריגים דנה בהם.

איתי עצמון: התפקידים שלה.

איתי עצמון: כלומר, התפקידים שלה משתנים לפי החיקוק של - - -

טלי ארפי: זה בהתאם לחיקוק.

טלי ארפי: נכון מאוד.

טלי ארפי: אקריא את כל הסעיף: גלית, את רוצה להתייחס או שאני אסכם?

גלית יעקובוב: כן.

גלית יעקובוב: מה שלמעשה עשינו בכל הסעיף הזה זה לנסות לעשות את תהליך האכרזה של התקנים והשינויים של התקנים לתהליך שהוא יותר קצר, יותר מהיר, ושנותן לכולם את האפשרות להגיד את עמדתם לפני שבסוף מחליטים על האכרזה, אבל לקצוב אותה בלוחות זמנים כדי שתאפשר באמת להגיע לסיום התהליך.

גלית יעקובוב: היום, כשהממונה על התקינה מבקש להסיר רשמיות מתקן, לתקן תקן, לעדכן תקן – הוא אמור לשלוח את זה לכל הגופים האמונים על הנושאים וגם לשרים הממונים.

גלית יעקובוב: השרים הממונים אלה שרים שהוא מניח שהם שרים ממונים, אין רשימה סגורה, ומספיק ששר אחד מבין הרשימה הזאת לא מגיב לפנייה שלו, הוא מנוע מלסיים את תהליך האכרזה.

גלית יעקובוב: לפעמים אלה דברים שהם מאוד מאוד דחופים וחשובים ובכל זאת לא ניתן להתקדם.

גלית יעקובוב: לכן אנחנו רוצים לתקן בצורה שכמו שהיה בזמנו בתיקון 13 בחוק, לקחנו את אותם מנגנונים של שתיקה כהסכמה.

גלית יעקובוב: זאת אומרת שאם יש שר שלא מגיב בתקופת הזמן שניתנת לו, שזה 60 ימים עם אפשרות לבקש הארכה, להודיע שהוא צריך 120 ימים, אם הוא לא מודיע, זה נחשב שהוא הסכים ואז אפשר להתקדם עם הליך האכרזה ולהמשיך את התהליך.

גלית יעקובוב: הדבר הזה עבד בצורה מאוד טובה בתיקון 13, ולכן אנחנו מבקשים לקבוע אותו כקבוע.

גלית יעקובוב: כמובן שכשאנחנו קובעים נוהל; איך אנחנו מוודאים שהשרים מקבילים, מוודאים שהם אכן ראו את זה ושאין איזשהו מחטף.

לימור מגן תלם: זה בנוהל?

לימור מגן תלם: זה בנוהל נפרד?

לימור מגן תלם: איך באמת מאשרים?

לימור מגן תלם: זה בדיוק מה שרציתי לשאול, איך לדוגמה מוודאים קבלה?

גלית יעקובוב: מה שקורה היום זה ששולחים לאנשי קשר שהמשרדים שלחו אלינו, זאת אומרת פונים למשרדים ואומרים: תגידו לנו מי הם אנשי הקשר שאתם רוצים שיהיו, שאיתם אנחנו עובדים?

גלית יעקובוב: שולחים אליהם את זה במייל, מתקשרים לוודא שהם קיבלו, ואז מתחילים את כל התהליך.

לימור מגן תלם: אוקיי, מצוין.

גלית יעקובוב: יש הליך מסודר וככה זה עובד.

גלית יעקובוב: זה עבד ממש טוב בתיקון 13 וזה אפשר באמת לטפל בהמון תקנים בתקופה קצרה.

גלית יעקובוב: רק אציין עוד שיש פה עוד תיקון – הכניסה לתוקף של מועד האכרזה.

גלית יעקובוב: בחוק קבוע שאי אפשר להכניס אכרזה חדשה לפני שחלפו 60 ימים כדי לאפשר לכולם להתארגן.

גלית יעקובוב: אבל יש לפעמים תיקוני תקנים שדווקא התעשייה רוצה אותם, רוצה להתחיל כמה שיותר מוקדם, ואנחנו מפריעים לה בזה שאנחנו קובעים את זה רק בעוד 60 ימים.

גלית יעקובוב: עשינו תיקון שמאפשר גם וגם.

גלית יעקובוב: זאת אומרת – אפשר להכניס את זה מידי ובלבד שכולם יכולים או לפעול מידי או בעוד 60 ימים ואז זה נהנה וזה לא חסר והכול בסדר.

איתי עצמון: אבל כאן מדובר על שינוי או החלפה של תקן רשמי בתקן רשמי אחר.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: כי האחרת אין מצב שיש שני תקנים שאפשר להתייחס אליהם.

טלי ארפי: אולי כדאי לציין שבכל מקרה, ההליך עצמו, שזה השמיעה של אותם גורמים רלוונטיים, הוא נשאר במובן הזה שאנחנו עדיין שומעים אותם ולוקחים בחשבון את השיקולים השונים.

מיכאל ביטון: אנחנו פותחים להערות של אנשים בזום.

מיכאל ביטון: וההערות צריכות להיות ספציפיות לסעיפים שהקראנו.

מיכאל ביטון: רז הילמן, איגוד לשכות המסחר.

רז הילמן: צוהריים טובים, רז הילמן מאיגוד לשכות המסחר, אתחיל עם הערת נוסח על תיקון 12, שמתייחס לסנקציות למעבדות.

רז הילמן: רק לוודא שהנוסח שייכתב ישים לב גם לסיטואציות שיש פטורים, אם זה פטור מתיק מוצר, ואם זה פטור מדרישות מהותיות, הסעיף של הזוטי דברים שדיברתי עליו אתמול, שמעבדה לא תהיה בהפרה ולא תהיה חשופה לסנקציה, אם ההפרה נגזרת מזה שבעצם זה היה מותר.

רז הילמן: אני חושב שהנוסח כרגע לא מאפשר את זה ואני מציע לתקן אותו.

רז הילמן: ההערה השנייה היא לגבי הקנס הגבוה מאוד.

רז הילמן: קודם כל אנחנו תומכים באכיפה משמעותית שתייצר הרתעה.

רז הילמן: הייתי מציע שניזהר מסיטואציה שקנס מאוד מאוד גבוה, של חצי מיליון שקל, יוטל על הפרה שאין בה משהו שמסכן את בריאות הציבור או את הסביבה או כשההפרה היא כזו שלא מייצרת סיכון.

רז הילמן: יש הפרות מהסוג הזה שיכולות לקרות בתום לב.

רז הילמן: אני לא יודע אם במסמך מדיניות האכיפה או ממש בחוק, אבל חשוב שיינתן מענה לזה שהאכיפה החזקה תעשה כלפי הפרות שהם הפרות שברור שאנחנו רוצים להעניש בעניינם בצורה מאוד מאוד חמורה ולא על טעויות בתום לב ושוליות יחסית – עסק ימצא את עצמו עם קנס של חצי מיליון שקל.

מיכאל ביטון: בואו נשמע התייחסות להערה הראשונה וגם לשנייה.

מיכאל ביטון: כן?

גלית יעקובוב: לגבי זוטי דברים, אמרנו שנתייחס בהפרה.

גלית יעקובוב: בכל מקרה, ההתייחסות לזוטי דברים לא יכולה להיות בהתייחסות למעבדה, למעבדה אין שיקול לדעת ולא יכול שיהיה שיקול דעת, היא לא יכולה להחליט מה זה זוטי דברים ומה זה לא.

רז הילמן: לא, לא, הכוונה שלי הייתה אחרת: שאם הוחלט על משהו שהוא זוטי דברים, אז בהנחה שהמוצר לא עומד בתקן בגלל אותם זוטי דברים שאושר, אז בוודאי שהמעבדה לא תוכל לדווח שהמוצר עומד בתקן כשהוא לא עומד בתקן, כי אושר לו בגלל זוטי דברים.

רז הילמן: זה הכול.

רז הילמן: זה רק עניין ניסוחי, אני חושב שאפשר לפתור את זה.

רז הילמן: זה לא מסובך כל כך.

גלית יעקובוב: אני לא בטוחה שאפשר לפתור את זה בנוסח, אבל גם לא במהות.

גלית יעקובוב: במהות זה צריך להיות שהמעבדה צריכה להיות ברמה של אפס-אחד – מה שמותר מותר, ומה שאסור אסור.

גלית יעקובוב: אין לה שיקול דעת.

גלית יעקובוב: ברמה שלנו, האם לפתוח כנגדה בהליך, בין אם בהליך מנהלי ובין אם בהליך פלילי, להביא לידי שיקול – מה שנקרא – את כל הנסיבות שהיו שמה, אבל לא משהו שאפשר לקבוע אותו בנוסח של סעיפים בחוק.

טלי ארפי: אני רוצה להתייחס להערה לגבי בתום לב או לא בתום לב.

טלי ארפי: המנגנון של עיצומים כספיים לא בוחן את היסוד הנפשי.

טלי ארפי: אנחנו לא מדברים על אכיפה פלילית.

טלי ארפי: כל הרעיון של המנגנון של העיצום הכספי הוא: הפרת או לא הפרת.

טלי ארפי: אין פה שום בדיקה של יסוד נפשי.

טלי ארפי: והרעיון הוא לגרום לכך שהמפוקחים יקפידו על הוראות ולא יפרו אותן.

טלי ארפי: לגבי אכיפה פלילית, כמובן שכשבאים לשקול אם לפתוח בהליך פלילי, בודקים באם העבירה נעשתה בתום לב – זה חלק מהשיקולים של פתיחה של הליך פלילי.

טלי ארפי: אבל בכל המנגנונים שנהוגים בהם עיצומים כספיים בחוקים השונים, אין שום התייחסות ליסוד נפשי.

רז הילמן: מה לגבי הנושא של סיכון לבריאות הציבור?

גלית יעקובוב: אם תסתכל יש לך חלוקה בתוך הסעיפים, יש הפרדה בין המקומות שבהם זה שנת מאסר ורק קנס, לבין המקומות שבהם זה 18 חודשים וכפל קנס.

גלית יעקובוב: והחלוקה בין שני הסעיפים מתייחסת גם לסוגי ההפרות – הפרות שיותר מהותיות והפרות שהן פחות.

גלית יעקובוב: מבחינת הסיכון לציבור, הסיכון לציבור בעצם היותו הפרה של תקן רשמי זה סיכון לציבור.

רז הילמן: נכון, אבל יכול להיות למשל הפרת תנאי מהתנאים לקבלת אישור שחרור מותנה שמסכן את הציבור, ויכול להיות הפרת תנאי מהתנאים לקבלת שחרור מותנה שלחלוטין לא מסכן את הציבור.

רז הילמן: זה יכול להיות מסירת טובין מסוים במשלוח מסוים לבדיקה של יותר ממעבדה אחת.

רז הילמן: זה משהו שהוא יותר טכני, וזאת הסיבה שאני מעיר למה זה נמצא בסעיף של כל כך חמור, של חצי מיליון, כי באמת יכול להיות שתהיה איזושהי טעות בתום לב שאת אומרת: אין שום הגנה של תום לב, ואז מה?

רז הילמן: הם יקנסו בחצי מיליון שקל על זה שהיה שם איזה בלבול בין שתי עובדים בחברה.

רז הילמן: זה שונה.

גלית יעקובוב: בקנסות זה כן פלילי.

גלית יעקובוב: כשאתה מדבר על ההתייחסות לסעיף של הקנסות זה כן פלילי, וכן יש את העניין של כן תום לב, לא תום לב; כן כוונה, לא כוונה.

גלית יעקובוב: זה שם - - -

איתי עצמון: כל ההגנות שחלות במשפט הפלילי יחולו לעניין סעיף העונשין.

איתי עצמון: לעניין העיצומים, יש תקנות הפחתה.

טלי ארפי: בדיוק, רציתי לדבר על זה, יש גם נסיבות להפחתה ויש – אני מזכירה – גם שימוע לפני שמטילים עיצום כספי.

טלי ארפי: שומעים את המפוקח, יש לו טענות והטענות האלה נשקלות ולכן יש פתרון.

מיכאל ביטון: תודה רז, ד"ר גלעד, מנכ"ל מכון התקנים.

גלעד גולוב: צוהריים טובים, שתי הערות קצרות: אחת לנושא הקנסות – שימו לב, הקנס על מעבדות נכון לנוסח הנוכחי, שאני מקווה שיעשו לו שינויים, גבוה יותר מהקנס על היבואנים.

גלעד גולוב: וזה לא כל כך הגיוני ששוק המעבדות - - -

מיכאל ביטון: אנחנו מגדילים את הקנס על היבואנים.

גלעד גולוב: כן, כן, אבל שימו לב לפרופורציה.

גלעד גולוב: יבואנים זה מיליארדים - - -

מיכאל ביטון: הערת את זה פעם קודמת והקנס הזה יהיה גבוה.

גלעד גולוב: תודה.

גלעד גולוב: והנושא השני זה התיקונים שנוגעים לתקינה, ייעול עבודת התקינה, זה נושא מאוד מאוד חשוב.

גלעד גולוב: אני שמח על התיקונים האלה, יש לנו עוד מספר גדול של תיקונים שלא נלאה בהם כעת את הוועדה.

גלעד גולוב: אנחנו פשוט נעביר את הנוסח ליועץ המשפטי שלכם, של משרד הכלכלה, בתקווה שיתקבלו, וזאת כדי לייעל את עבודת התקינה ולהקטין רגולציה ובירוקרטיה.

נעם דן: ולמשרד האוצר כמובן.

גלעד גולוב: וכמובן למשרד האוצר, סליחה נועם.

איתי עצמון: זה הצעות שכוללות תיקונים בנושאים שונים שאינם רלוונטיים בהכרח לנושא של הצו.

איגור דוסקלוביץ: לקנסות או לעיצומים?

מיכאל ביטון: זה במועד אחר ובזמן אחר.

טלי ארפי: זה לא במסגרת הרפורמה הזו.

מיכאל ביטון: רחל גור לובי 99.

מיכאל ביטון: לגבי סעיף 8.

רחל גור: שלום, אנחנו מדברים פה על הליך האכרזה על תקנים חדשים או התאמה לתקנים בין-לאומיים.

רחל גור: ואני רוצה לשאול מה יעלו בהחלטת הממשלה.

רחל גור: כידוע יש כ-100 תקנים מקוריים שמעולם לא עברו התאמה לתקן בין-לאומי, ולכן הם כבר מראש מוחרגים מהרפורמה הנוכחית.

רחל גור: אנחנו מדברים פה על טמפונים, על מוצרי ילדים, על מגוון מאוד רחב של מוצרים יומיומיים.

רחל גור: כאשר ההצעה עברה את הממשלה נתנו שנה למכון התקנים ולמשרד הכלכלה להשלים את עבודת ההתאמה שהייתה אמורה להיעשות כבר ברפורמה קודמת ב-2016.

רחל גור: השאלה שלי היא מה לוח הזמנים?

רחל גור: מכיוון שאנחנו כבר ראינו איחור בנושא הזה עד כה, אני חושבת שראוי דווקא בסעיף הזה להתנות את סוף תהליך ההתאמה, זאת אומרת שאנחנו נעגן בחוק שזה יסתיים.

רחל גור: הפעם זה באמת יסתיים תוך שנה ולכן כל המוצרים האלה אכן ייכנסו בתוך הרפורמה.

רחל גור: תודה.

מיכאל ביטון: נא להתייחס.

גלית יעקובוב: זה לא בסעיפים שקראנו עכשיו, זה בהתייחסות שאנחנו נתן אחר כך בצורה מרוכזת לגבי התוספת שדיברנו עליה גם אתמול, שאנחנו נעביר את התוספת בצורה מרוכזת.

מיכאל ביטון: בסדר גמור, אנחנו מחכים לתוספת.

מיכאל ביטון: מתי היא תעבור?

גלית יעקובוב: אני מקווה שמחר.

מיכאל ביטון: קיבלתם דד ליין עד סוף השבוע וביקשנו - - -

גלית יעקובוב: נכון.

טלי ארפי: לא, לא.

מיכאל ביטון: אני נתתי.

מיכאל ביטון: הם רצו קודם, ואתם אמרתם שתביאו קודם, אז קדימה.

איתי עצמון: אני מזכיר גם שאנחנו לא נוכל להשלים את ההתקדמות.

טלי ארפי: אנחנו עובדים על זה באמת עד השעות הקטנות.

מיכאל ביטון: אי אפשר להגיע - - -

עידית חנוכה: זה צריך להיות לפני, צריך עד יום רביעי לכל המאוחר.

מיכאל ביטון: אי אפשר, חבר'ה, אתם רוצים שנקדם לכם חוקים, ואתם לא מביאים נוסח סופי.

מיכאל ביטון: זה לא – יש לנו סבלנות אבל היא פוקעת.

ינון אלרועי: אדוני היושב-ראש, כולם מגויסים לזה ובמלוא המרץ.

מיכאל ביטון: קדימה, תעבדו על זה.

מיכאל ביטון: איל פרובלר, בבקשה.

אייל פרובלר: שלום אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס לסעיף 8 בבקשה, זה סעיף שגם דיבר עליו בישיבה הראשונה נשיא התאחדות התעשיינים.

אייל פרובלר: סעיף 8 זה סעיף שמדבר על הליך של אכרזת רשמיות על תקנים שמאמצים תקנים בין-לאומיים.

אייל פרובלר: ואנחנו כבר העלנו את זה מול שרת הכלכלה וגם פה כאמור, יש מצב שמכריזים על תקן בין-לאומי, מאמצים תקן בין-לאומי, אבל לא בודקים בכלל אם יש יכולת לבדוק אותו בישראל, ואז נוצר מצב, וזה כבר מצב שקיים היום, שתעשיין ישראלי מחויב על ידי המדינה לעמוד בתקן, מחויב לבדוק את העמידה של המוצר בתקן, אבל הוא צריך לשלוח אותו לאירופה, כי בישראל אין יכולת לבדוק את המוצר הזה.

אייל פרובלר: יש עוד היבט לנקודה הזאת, והיא שלא ניתן לבצע אכיפה.

אייל פרובלר: אם המדינה מכריזה רשמיות על תקן ומחייבת עמידה בתקן ואין יכולת בדיקה של התקן הזה בישראל – איך היא תבצע אכיפה?

אייל פרובלר: לכן הבקשה שלנו במסגרת הסעיף הזה היא לקבוע שלא יוכרז תקן כתקן רשמי או כתקן מחייב, אם לא נמצא יכולת בדיקה שלו בישראל או לחלופין, שהתקן הקיים והתקן שמאמצים יחולו בו זמנית עד שתימצא יכולת בדיקה בישראל.

אייל פרובלר: תודה.

נעם דן: יושב-ראש הוועדה, אני אשמח להגיב על זה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכאל ביטון: זו בדיוק המטרה.

מיכאל ביטון: בינתיים אני רוצה לבקש מחברת הכנסת לימור שתתכונן נפשית להחליף אותי בשעה 14:00.

לימור מגן תלם: סגור.

מיכאל ביטון: יש לך התראה מראש הפעם.

מיכאל ביטון: בבקשה נעם.

נעם דן: נושא יכולות הבדיקה של עמידה בתקנים הועלה כבר על ידי משרד הכלכלה והממונה על התקינה שאחראים על הנושא הזה, ולכן זה חשוב להם.

נעם דן: לכן במסגרת הרפורמה הוקצה תקציב ייחודי לצורך פיתוח יכולות בדיקה של תקנים בין-לאומיים מאומצים.

נעם דן: חשוב להגיד שנתנו מענה לחשש של נציג התעשיינים.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

איגור דוסקלוביץ: איגור דוסקולביץ, ממונה על התקינה, כבר היום הטמענו בתהליכי אכרזת הרשמיות של התקנים או אישור החלפת התקנים הרשמיים, תהליך של בחינה ויכולת בדיקה מול מכון התקנים.

איגור דוסקלוביץ: אנחנו פונים למעבדות ושואלים אם יש לכם יכולת בדיקה לפי התקן המעודכן, ככל שלא קיימת יכולת בדיקה, אנחנו מבקשים מהם להיערך בהתאם ולהודיע על המועדים המתאימים.

איגור דוסקלוביץ: הטמענו את הדרישה, זה לגיטימי מאוד.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

מיכאל ביטון: רקע, אלי סתוי נמצא?

מיכאל ביטון: התייחסותך.

אלי שלום סתוי: כבוד היושב-ראש, כנציג העסקים הקטנים בענף המזון, אני רוצה במשפט אחד להגיד דבר אחד שלפי דעתי הוא מאוד חשוב.

אלי שלום סתוי: קודם כל אני מברך על כל רפורמה, כל רפורמה שמוצעת במסגרת ועדת כלכלה אני מברך מראש, חשוב לי לציין שלצערי הרב במשך 40 שנה שאני עוסק בתחום קמעונאות בענף המזון, רפורמה שמוצעת לתחום ענף שיש בו כשל שוק, היא גורמת לגורמים הגדולים שקיימים בענף לגדול יותר ולקטנים לקטון יותר.

אלי שלום סתוי: כך שלפי דעתי השלב הבסיסי והמתבקש לפני כל רפורמה שמוצעת, זה לתקן את כשל השוק שקיים בענף המזון, דבר שאני עוסק ב-20 השנים האחרונות, ולצערי הרב – עדיין לא הצלחתי.

אלי שלום סתוי: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אלי, הוועדה הזו תעסוק בכשלי שוק נוספים, כולל ענף המזון, אנחנו מודעים.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו עכשיו ממוקדים בסעיפים הספציפיים ואתה תמשיך להיות אתנו ובבוא הזמן נדון בהערה שלך לעומקה.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בהקראה בבקשה.

טלי ארפי: פסקה 3 בסעיף 9 - - -

איתי עצמון: רגע, לגבי פסקה 3 שיש בה התייחסות לתוספת השלישית שעוד לא הובאה בפני הוועדה, אני מבקש בינתיים לדלג על ה - - -

טלי ארפי: למיטב זכרוני זה פסקה 3 ופסקה 7.

איתי עצמון: כן, פסקה 7 זה ההפניה לתוספת שעוד אין לנו אותה.

טלי ארפי: נכון.

מיכאל ביטון: אז אתם ב-4 עכשיו?

טלי ארפי: ממשיכים ל-4, בסעיף 16, כן?

מיכאל ביטון: רגע, תקריאו את 6,5,4 ואז נקבל עוד הערות.

טלי ארפי: אוקיי.

איתי עצמון: סליחה רגע, השאלה אם יש תיקונים נוספים לסעיף 9 שלא מתייחסים בהכרח לתוספת השלישית שאפשר כן לדון בהם?

טלי ארפי: יש את פסקה 1 נדמה לי.

טלי ארפי: פסקה 1: המילים "לא ייצאו" ימחקו.

אביגל כספי: גם פסקה 2, לא?

טלי ארפי: נכון.

טלי ארפי: אוקיי.

איתי עצמון: אני מציע שתקריאי ותסבירי את התיקונים שלא נוגעים לתוספת השלישית.

טלי ארפי: אוקיי, היום בעצם - - -

איתי עצמון: רגע, תקריאי את התיקון קודם.

איתי עצמון: פסקה 3 סעיף 9(א).

טלי ארפי: ואחר כך אנחנו עוברים לפסקה 6: אקריא גם את (ב):

איתי עצמון: תסבירי בבקשה את מערכת התיקונים שהקראת.

טלי ארפי: אוקיי, היום כדי לייבא טובין שחל עליו תקן רשמי צריך לעמוד בדרישות התקן, פסקה 1 מדברת על איסור של ייבוא של מצרך, מכירה, יבוא, ויש התייחסות גם לייצוא.

טלי ארפי: אנחנו מוחקים את המילה ייצוא כי אין לה רלוונטיות.

גלית יעקובוב: אין צורך לעמוד בתקן ישראלי כשאתה רוצה לייצא למדינה זרה.

נעם דן: זאת הקלה לתעשייה.

איתי עצמון: ורק עכשיו התעורר הצורך למחוק את זה?

גלית יעקובוב: זה שנים נמצא בשיח, זה שנים נמצא בדיונים, ואף פעם לא הצלחנו להביא את התיקון ואמרנו שהנה יש הזדמנות לעשות תיקון קצת יותר משמעותי בנושא ולמחוק.

איתי עצמון: מה שכן, יהיה צורך לערוך התאמות בסעיפי ההפרות לעניין מחיקת ההפרה של ההוראה הזאת שמתייחסת לאיסור יצוא.

גלית יעקובוב: לדעתי עשינו, ראינו שפספסנו כמה מקומות, אנחנו משלימים את המקומות ומוחקים במקומות.

גלית יעקובוב: גילינו שפספסנו ואנחנו נשלים את כל המקומות שמופיע - - -

איתי עצמון: זה נוסח שהובא לדיון ההצבעות, כך שכל ההתאמות - - -

גלית יעקובוב: נכון, אנחנו עובדים על זה במקביל.

נעם דן: חשוב לי לציין שבמסגרת הרפורמה הזאת, יש פה כמה הקלות ייחודיות ליצרנים.

נעם דן: אם זה פטור מתקן רשמי ליצואנים, אם זה פטור מתקן רשמי לצורך מחקר ופיתוח ודוגמאות, אם זה פטור מתיק מוצר למוצרים שאינם לשיווק.

נעם דן: הרפורמה הזאת היא אמנם ביבוא, אבל יש פה המון הקלות לתעשייה.

מיכאל ביטון: וגם העבודה לפי תקן אירופאי.

נעם דן: בוודאי.

מיכאל ביטון: יוכלו לייצר לפי תקן אירופאי.

נעם דן: נכון.

טלי ארפי: פסקה 6 מתייחסת – והזכירה פה נעם את ההקלה שהחובה הזאת של עמידה בהוראות התקן הרשמי לא תחול על מצרך שמיועד לשם מחקר ופיתוח או מצרך שמיועד לייצוא.

טלי ארפי: סעיף קטן א2, היום בפסקה 2 אנחנו מוסיפים פסקה שמדברת על כך שאם העוסק יודע שהטובין לא עומד בדרישות התקן, עליו לנקוט בכל ההוראות או כל הפעולות הנדרשות כדי למנוע את השימוש במצרך ולמנוע את ייבוא שלו, את הייצור שלו, את המכירה שלו, וגם לרבות האיסוף של המצרך מהצרכנים.

טלי ארפי: זו כמובן הוראה שמבקשת לשמור על הבטיחות והבריאות של הציבור.

גלית יעקובוב: זאת הוראה שמטילה עליו חובה לפעול גם אם אנחנו עוד לא הגענו אליו.

גלית יעקובוב: זאת אומרת: אל תפר ותחכה שנגיע אילך.

גלית יעקובוב: אם אתה יודע שיש משהו שמסכן את הציבור, תפעל באופן מידי.

איתי עצמון: ואיך ההוראה הזאת תיושם לגבי תקן זר שהתקן הישראלי מבוסס עליו?

גלית יעקובוב: אותו דבר.

טלי ארפי: פסקה 4 מתייחסת לכך שזה יחול גם על תקן זר עליו מבוסס התקן הישראלי.

איתי עצמון: ראיתי, אבל אני שואל איך זה ייושם?

איתי עצמון: ראיתי את ההוראה.

גלית יעקובוב: אותו דבר.

גלית יעקובוב: מי שמסתמך, מי שיודע שהוא ברפורמה והוא מסתמך על תקן זר, אירופי, ומגיע לידיעתו שלמעשה המוצר שלו לא עומד בתקן הזר האירופי, אז את אותן פעולות שנדרשות מהתקן הרשמי גם הוא נדרש – תודיע, תאסוף, תפסיק מכירה.

איתי עצמון: ואיך אתם אוכפים את ההוראות האלה.

איתי עצמון: בעצם אתם צריכים שיהיה לכם איזשהו ידע על התקן, שאותו עוסק מיישם תקן זר, ואיך אתם בודקים את העמידה שלו?

גלית יעקובוב: בשווקים?

איתי עצמון: כן.

איגור דוסקלוביץ: בשווקים אנחנו מקבלים – או לפי מידע שקיבלנו, בדרך כלל אנחנו ניזונים ממידע שאנחנו מקבלים ואנחנו בודקים אותו מול העוסק מסכים.

איתי עצמון: מה אתם דורשים מהם?

איגור דוסקלוביץ: אנחנו דורשים.

איגור דוסקלוביץ: כי הרי כל ההוראה של הסעיף הזה, זה דיווח של העוסק על הפרות או חשד להפרות להוראות התקן.

איגור דוסקלוביץ: ברגע שיש לנו מידע או שנעברו עבירות בעסק, יחד עם ביקורת בבית עסק אנחנו דורשים ממנו גם המצאת מסמכים בהקשר להפרות האלה.

איגור דוסקלוביץ: אם הוא גילה או ידע או לא ידע שמתקיימת הפרה או חשד להפרה של ההוראות.

איגור דוסקלוביץ: ברגע שמתקיימת כזו אז אנחנו גם שואלים שאלות:

איגור דוסקלוביץ: מדוע אתה לא פעלת בהתאם להוראות החוק?

גלית יעקובוב: בודקים את הטובין אם הם עומדים או לא עומדים בתקן.

גלית יעקובוב: ואז אם הם לא עומדים, אז הם לא עומדים, ואז שואלים את כל השאלות הנלוות לזה.

מיכאל ביטון: ממשיכים.

טלי ארפי: פסקה 4 - - -

מיכאל ביטון: אנחנו עושים 4 ו-5, ואז פותחים להערות.

טלי ארפי: אולי רק אסביר את הסעיף הזה: היום יש סמכות לשר לפטור ממילוי אחר דרישות התקן הרשמי.

טלי ארפי: כאן אנחנו מציעים להסמיך את השר בהתייעצות עם השר הממונה לפטור בצו לתקופה שלא תעלה על שנה ממילוי אחר דרישות של תקן רשמי.

טלי ארפי: וזה אם יש צורך מיוחד וממשי וכמובן מה שינחה אותו זה שלא נשקפת סכנה לציבור במתן הפטור.

טלי ארפי: הסעיף הנוסף מדבר על פטור מחובת סימון בשפה העברית לגבי אותם מצרכים שאתה משווק אותם לרשות הפלסטינית ושם במקום חובת הסימון בשפה העברית תבוא הדרישה לסמן את התקן הרשמי בשפה הערבית.

איתי עצמון: למה נדרש הסעיף הזה?

גלית יעקובוב: מאיזה בחינה?

איגור דוסקלוביץ: פטור מסימון.

גלית יעקובוב: מהסיבה ש - - -

איתי עצמון: כן, גם מבחינת התחולה של התקינה ב - - -

טלי ארפי: הוא מדבר לא רק על הפטור מסימון, אלא גם על הפטור עצמו.

גלית יעקובוב: התקן הזר שבדרך כלל מאמצים אותו דורש סימון בשפה שהיא השפה הרלוונטית.

גלית יעקובוב: כשמאמצים אותו ועושים מזה תקן רשמי, קובעים שהשפה היא השפה העברית.

גלית יעקובוב: זה ברור לחלוטין כשמדובר במוצרים שמיועדים לרשות הפלסטינית, אין בזה ערך, צריך שזה יהיה בשפה הערבית.

גלית יעקובוב: אבל כדי לאפשר את זה במנגנון החוקי, חייב לפטור מחובת העמידה בתקן, ולאפשר מנגנון חלופי.

איתי עצמון: כלומר זה מוצרים שמיובאים לכאן, ולאחר מכן מועברים לשיווק בשטחי הרשות?

גלית יעקובוב: הם מיובאים כדי להעביר אותם לשם.

איגור דוסקלוביץ: לרוב מדובר ביבוא של מוצרים ישירות לשטחי הרשות הפלסטינאית.

איגור דוסקלוביץ: היבואנים הפלסטינאים שמייבאים לשטחי הרשות, כדי למנוע מהם דרישת קיום הוראות התקן לסימון בעברית, הם יוכלו לסמן ב - - -

איתי עצמון: אני שואל שאלה: למה נדרשת ההוראה הזו?

גלית יעקובוב: כי היבוא לרשות הוא דרך מדינת ישראל על פי המעטפת של מדינת ישראל.

איתי עצמון: אוקיי, חשוב להבין.

איתי עצמון: הוועדה לא מכירה את כל הפרטים האלה.

גלית יעקובוב: אוקיי.

גלית יעקובוב: פשוט אין דרך אחרת.

גלית יעקובוב: אנחנו מעטפת היבוא גם שלהם, ולכן אי אפשר להכניס מה שלא עומד אצלנו.

גלית יעקובוב: אבל לפעמים נדרשות התאמות וזאת אחת ההתאמות הנדרשות.

אנואר חילף: אפשר רק נקודה לפני שמתקדמים: חשוב לחדד פה, שהסעיף הזה כולל הקלות ייעודיות לתעשייה.

אנואר חילף: היו הרבה טענות לעניין התעשייה, סוגים של הפטור – אם היא תקינה בכלל למחקר ופיתוח, יבוא לשם ייצוא, זה מכוון לתעשייה, וזאת הקלה כחלק ממדיניות השרה לקדם הקלות ייעודיות לתעשייה.

אנואר חילף: חשוב לציין את זה.

איתי עצמון: אבל ההקלה היא כהוראת שעה, כלומר, אתם כתבתם פה: לתקופה שלא תעלה על שנה.

גלית יעקובוב: לא, מחקר ופיתוח הוא לא לשנה.

איגור דוסקלוביץ: אתה דיברת על 9.

איתי עצמון: אני - - - על סעיף 16.

אנואר חילף: אני חידדתי נקודה לגבי סעיף 9, שצריך להבין את ה - - -

איתי עצמון: כן, איפה שדנו בו קודם, זה כבר נאמר.

איתי עצמון: אנחנו דנו עכשיו בסעיף 16.

גלית יעקובוב: אבל מחקר ופיתוח זה - - -

אנואר חילף: צריך להבין את הייעוד של הדבר הזה שמכוון לתעשייה, כי עלו הרבה טענות שהקלות לתעשייה לא מקודמות בחוק הזה.

אנואר חילף: חשוב לחדד את זה, שאלה הקלות שהן תוצאה, מה שנקרא, של צרכים מהשטח, שצפו בקשות – הקלות ייעודיות לתעשייה.

איתי עצמון: ומה ההקלות שיהיו בהתאם לצו שפוטר ממילוי אחר הדרישות לתקן רשמי?

איתי עצמון: כלומר, כאן זה כן הוראת שעה.

גלית יעקובוב: כן.

גלית יעקובוב: יש לנו הרבה דוגמאות שאנחנו כרגע במהלך השנה, זה דברים ספציפיים ומקרים ספציפיים שדורשים פתרון ואז זה באמת מאוד ספציפי.

גלית יעקובוב: הקבועים זה מחקר ופיתוח, זה הסעיף הקודם של ייבוא לשם יצוא, אלה דברים שנדרשים באופן קבוע ולכן הם נקבעו כקבועים בחוק.

איתי עצמון: ומה קורה אם לאחר שנה, כל פעם ב"לגים" של שנה להאריך את הפטור הזה?

גלית יעקובוב: לא.

גלית יעקובוב: זה פטורים עד שנה.

איתי עצמון: לא, מה שאני שואל אם זה לתקופה אחת שלא תעלה על או לתקופות שלא יעלו במצטבר על שנה?

גלית יעקובוב: בסך הכול זה לא יכול לעלות על שנה.

גלית יעקובוב: זה יכול להיות תקופות קצרות שמתארכות או קצרות במצטבר.

איתי עצמון: יכול להיות שצריך לחדד את זה, כי כרגע כתוב:

איתי עצמון: לפטור אותם לתקופה שלא תעלה על שנה.

איתי עצמון: אבל יכול להיות שזה צו אחד ולאחר שנה יש עוד צו.

גלית יעקובוב: - - - הנוסח הזה אומר שזה ברור שזה רק שנה.

גלית יעקובוב: אבל אם רוצים לחדד אז אפשר.

טלי ארפי: לא, רק שנה.

איתי עצמון: אפשר לפרש את זה, אני יכול להגיד לך שאפשר לפרש את זה.

טלי ארפי: באמת?

טלי ארפי: נבהיר את זה בנוסח.

שלמה קרעי: מה זה ההגדרה: ההסכם.

שלמה קרעי: לא מופיעה בכלל בסעיף המילה הזאת.

שלמה קרעי: אותו סעיף ב'.

איתי עצמון: ההגדרה של שטחי המועצה הפלסטינית מפנה להסכם.

איתי עצמון: אז יוצא שבעצם צריך להגדיר את ההסכם, ואז ההגדרה של ההסכם היא יותר ארוכה מההגדרה של שטחי המועצה הפלסטינית.

שלמה קרעי: הבנתי.

שלמה קרעי: זה הסכם שפג תוקפו כבר מזמן, אבל בסדר.

מיכאל ביטון: קרעי, לא במקרה ההערה הראשונה שלך בוועדת כלכלה היא זאת.

מיכאל ביטון: אבל ברוך הבא, ברוך הבא.

שלמה קרעי: ברוך הנמצא אדוני היושב-ראש.

מיכאל ביטון: יש לך ניסיון כלכלי: רואה חשבון, עורך דין.

שלמה קרעי: אבל אני לא עובד בזה.

מיכאל ביטון: לא נולדת פוליטיקאי.

שלמה קרעי: לא נולדתי פוליטיקאי.

מיכאל ביטון: היית מרצה לכלכלה גם.

שלמה קרעי: יותר חקר ביצועים.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: אתה יודע, אתה נהיה פוליטיקאי – מוחקים לך את כל הרקורד המקצועי.

שלמה קרעי: את כל ההיסטוריה.

מיכאל ביטון: בסדר.

טלי ארפי: נמשיך אדוני?

מיכאל ביטון: קדימה.

טלי ארפי: פסקה 8 אנחנו מבקשים למחוק אותה, אנחנו נסביר תכף מדוע אנחנו מבקשים.

טלי ארפי: זה בקשה של משרד המשפטים, יכול להיות שהיא נמצאת פה בזום.

מיכאל ביטון: תסבירי.

איתי עצמון: העברנו הערות לגבי הפסקה הזו.

טלי ארפי: כן, נשמח להסביר את זה.

טלי ארפי: רק אגיד מה הסעיף אומר כיום: חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג–1963, בשינויים שיקבע השר בהסכמת שר המשפטים.

טלי ארפי: בעצם הסברנו, חזרנו על זה כמה פעמים, שאנחנו מגבירים את האכיפה לנוכח הרפורמה וההקלות שניתנות.

טלי ארפי: וסעיף 17א רבתי הוא סעיף שעוסק באכיפה פלילית, ואנחנו מגדילים הן את אורך תקופת המאסר והן את הקנס שניתן.

טלי ארפי: במקום שנשנה – 18 חודשים, ובמקום קנס במקרים מסוימים זה כפל הקנס כאמור.

טלי ארפי: זהו.

איתי עצמון: יש בכלל אכיפה פלילית?

איתי עצמון: למעשה, אם אינני טועה, זו הפעם השנייה או השלישית שמחמירים את הענישה הפלילית על הפרת הוראות חוק התקנים.

איתי עצמון: לאור קיומה של אכיפה מנהלית, מה בעצם השימוש היום בכלים הפליליים?

איגור דוסקלוביץ: יש לנו כתבי אישום, ואתם מוזמנים לעיין באתר הממונה על התקינה.

איגור דוסקלוביץ: אנחנו מפרסמים באתר שלנו, דווקא כתבי אישום לעניין הרשעות פליליות וקנסות שהטיל בית המשפט על מפירים של הוראות החוק.

גלית יעקובוב: לגמרי.

איתי עצמון: אגב, לעניין ההערה הקודמת שלנו על התאמת ההפרות או העברות לתיקון שאתם מתכוונים לעשות, שהוועדה עוד לא דנה בו, בסעיף 9(א)(5), לעניין האפשרות לעמוד גם בתקן זר שאומץ בתקן ישראלי רשמי – כולו או חלקו.

איתי עצמון: אין כאן למעשה עבירה מתאימה על הפרת ההוראה הזאת.

גלית יעקובוב: של מי?

איתי עצמון: העברות מתייחסות - -

גלית יעקובוב: של המעבדות?

איתי עצמון: - - למי שלא עומד בדרישות תקן רשמי.

גלית יעקובוב: אתה מדבר על הפרות של המעבדות?

איגור דוסקלוביץ: לא, לא, 17א.

איתי עצמון: אני מדבר על 17א1, שקובע: שמייצר, מוכר, מייבא או מייצא מצרך שלא עומד בדרישות תקן רשמי וכולי, בניגוד להוראת סעיף 9א.

גלית יעקובוב: יהיה פה תוספת, או התקן הזר שעליו מבוסס התקן הרשמי.

גלית יעקובוב: אותו תיקון שהחלנו בכל המקומות יהיה גם פה, אנחנו עושים את ההתאמה הזו.

טלי ארפי: אולי אפשר לפסקה 8, אני לא יודע אם היא נמצאת איתנו או שלא?

איתי עצמון: להחלת שירותי חוק של הדין המשמעתי.

טלי ארפי: מאחר ויש שאלה של החלה של - - -

איתי עצמון: טלי, הסברת אבל מה סעיף 21?

טלי ארפי: בעצם זה החלה של הוראות שונות שחלות על עובדי מדינה, גם על המעבדות.

איתי עצמון: על עובדי מכון התקנים.

טלי ארפי: סליחה, על עובדי מכון התקנים.

טלי ארפי: כשהרעיון הוא להבטיח שהפעילות שלהם, מאחר ויש לה משמעות מבחינה ציבורית, אנחנו רוצים להבטיח שלא יהיו פה פעולות בניגוד עניינים.

טלי ארפי: ולכן יש לנו החלה של חוק שירות הציבור מתנות, וכל מיני הוראות שנוגעות לעובדי ציבור.

לימור מגן תלם: והסעיף הזה יורד?

טלי ארפי: זה לא.

טלי ארפי: הסעיף היחיד, הוא מעלה שאלה לגבי החלת חוק שירות המדינה משמעת.

לימור מגן תלם: על שירות המדינה משמעת.

טלי ארפי: יש שאלה איך אתה מחיל את ההוראות שנוגעות למשמעת.

טלי ארפי: מה הליך שנעשה את זה.

טלי ארפי: זה מצריך דיון גם עם נציבות שירות המדינה.

טלי ארפי: אנחנו נגיע לדיון הבא עם התייחסות.

איתי עצמון: מה המצב היום, יש איזשהו דין משמעתי שחל על עובדי מכון התקנים?

איתי עצמון: שנקבע אולי בהוראות פנימיות של המכון?

טלי ארפי: ניתן אולי לגב' יעל דקל ממשרד המשפטים להתייחס בפירוט לעניין הזה?

טלי ארפי: היא נמצאת איתנו בזום.

טלי ארפי: אם אפשר אדוני היושב-ראש, לתת לה להתייחס.

מיכאל ביטון: בבקשה.

יעל דקל שפריר: צוהריים טובים, בהמשך לדברים שטלי אמרה, למעשה אנחנו בדקנו את הנושא של החלת חוק המשמעת ובעקבות הערות הייעוץ המשפטי של הוועדה, ההחלה של הוראות חוק המשמעת על תאגיד סטטוטורי כמו מכון התקנים מעלות כל מיני שאלות והתאמות ושינויים שצריך לעשות.

יעל דקל שפריר: יש הרבה מאוד מנגנונים – חוק המשמעת אמור ככלל לחול על עובדי מדינה, ובגלל זה יש הרבה מאוד שינויים שנכון לעשות.

יעל דקל שפריר: אנחנו עוד לא בשלים מבחינת השינויים שנכון לעשות בהקשר של מכון התקנים.

יעל דקל שפריר: שמעתי גם שהיועץ המשפטי שאל כרגע אם יש דין משמעתי אחר שחל על המכון, וזאת בהחלט שאלה רלוונטית.

יעל דקל שפריר: אנחנו חושבים שהחלה של הדינים שצוינו קודם לכן נותנת מענה מסוים לכלל הדברים, ולכן אנחנו מבקשים את ההחלה של חוק המשמעת כרגע לשים בצד.

יעל דקל שפריר: אציין גם שיש לנו אפשרות להחיל את חוק המשמעת במסגרת החלטת ממשלה, לפי סעיף 75 לחוק המשמעת.

יעל דקל שפריר: לכן אנחנו בהיבט הזה מבקשים לשמור לנו את האפשרות לעשות את זה בשלב מאוחר יותר.

יעל דקל שפריר: זו הסיבה שבגינה כרגע אנחנו מבקשים שלא להחיל את החוק במסגרת התיקון הנוכחי.

איתי עצמון: מה התשובה לשאלה ששאלתי?

יעל דקל שפריר: אוקיי, את זה אני לא יודעת להגיד.

יעל דקל שפריר: אני לא יודעת להגיד האם יש דין משמעתי אחר מכוח הסכם קיבוצי, זו שאלה אולי לנציגי המכון או משרד הכלכלה יודעים להגיד.

גלית יעקובוב: אנחנו יכולים לבדוק, אנחנו לא יודעים.

יעל דקל שפריר: ייתכן בהחלט שיש מכוח הסכם קיבוצי או לפעמים יש את הדברים האלה.

יעל דקל שפריר: אבל בשלב הזה אני מבקשת להוריד את סעיף 8 ולתת לנו את האפשרות לבחון את ההחלה בצורה אחרת.

מיכאל ביטון: טוב.

מיכאל ביטון: תקריאו את סעיף 7 ואז נעשה - - -

איתי עצמון: - - - נדלג אבל, כי הוא מתייחס לתוספת.

מיכאל ביטון: אהה, התוספת.

מיכאל ביטון: אז על 7 מדלגים, אבל לפני – הערות.

מיכאל ביטון: רז הילמן, איגוד לשכות המסחר, בבקשה.

רז הילמן: צוהריים טובים, אני רוצה להתייחס לסמכות לפטור מתקן, זה מתכתב גם עם ההערה שהתייחסתי אליה לחוק של פקודת היבוא והיצוא.

רז הילמן: גם בחוק התקנים – בעצם המצב בישראל הוא כזה שאין סמכות גורפת ונוחה ומהירה לתת פטור מדרישות היום לממונה על התקינה, למנכ"ל משרד הכלכלה.

רז הילמן: בתיקון שמוצע כאן של סעיף 16, נותנים סמכות רק לשר, לשרה, ורק לתקופה של שנה.

רז הילמן: אני חושב שצריך לטפל בזה בכמה מישורים: דבר אחד, יש היום מסלול של פטורים לפי תקנה 2ג2, שבעצם מנכ"ל משרד הכלכלה מוציא הוראת מנכ"ל שלפיה נותנים פטור בכל מיני עילות מהצורך להיבדק, לעבור את הפרוצדורה בשביל לקבל את האישור.

רז הילמן: חלק מזה אולי עכשיו קצת יהיה אחרת לאור המעבר למסלולי ההצעות.

רז הילמן: אבל בכל מקרה, המסלול הזה מתייחס למצב שמביאים חלקי חילוף, כשמביאים לשם ייצור בישראל; כל מיני נסיבות שבעניינם לפעמים אנחנו נרצה לפטור גם מדרישות סימון.

רז הילמן: יש כאן פטור כרגע בנוסח החוק, נותנים פטור רק מסימון לרשות הפלסטינאית.

רז הילמן: אבל כשאני מביא חלפים לרשת, או כשאני מביא משהו לעצמי, לשימוש עצמי שלי – אין צורך ואין סיבה לצפות שהוא יהיה מסומן בעברית.

רז הילמן: והיום החוק לא נותן בכלל אפשרות לפטור את זה.

רז הילמן: אני חושב שצריך לתת סמכות הרבה יותר משמעותית בחוק למנכ"ל משרד הכלכלה או לממונה על התקינה להחליט לפי השיקולים המקצועיים שלו מתי מתאים לפטור מתיק מוצר, מתי מתאים לפטור מדרישות סימון, מתי אולי לפטור מדרישות מהותיות אחרות.

רז הילמן: הכול לפי קריטריונים וזה כמובן צריך להיות מסודר וכתוב, עם שימוע ציבורי וכל מה שצריך.

רז הילמן: המצב הקיים היום בו יש דרישות שברור לחלוטין שהן לא רלוונטיות ומרוקנות מתוכן את מסלולי הפטור הוא מאוד בעייתי.

רז הילמן: אגיד שבאירופה – וברפורמה הזו מדברים הרבה על אירופה – הדרישות המהותיות חלות על מוצרים שמוכנסים לשוק.

רז הילמן: ובישראל אין את העניין הזה בגלל התהליך ובגלל שיטת האכיפה שקיימת בישראל, הרגולציה לפי צו יבוא חופשי חלה על הרבה מאוד מוצרים שבכלל לא נכנסים לשוק.

רז הילמן: לכל הפחות אני בא ואומר: תנו במסלולי הפטור, ותנו לממונה על התקינה גם בנסיבות אחרות אפשרות לפטור.

רז הילמן: בנוסף על זה, העובדה שהפטור של השר הוא רק לתקופה של שנה זה לא מספיק, זה סתם ייצר עוד פעם בירוקרטיה לחדש את הפטור אם יחליטו שצריך.

רז הילמן: צריך לאפשר לשר לתת פטור גם לתקופה ממושכת יותר משנה ולא להגביל את זה רק לשנה ואז עוד פעם את הבירוקרטיה הזאת אחרי תקופה קצרה.

מיכאל ביטון: רז הילמן, תאמין לי, אני עוד משבץ אותך במשרד הכלכלה כיועץ חיצוני.

מיכאל ביטון: אבל בסדר, בואו תתנו התייחסות להערותיו.

גלית יעקובוב: ברמה המשפטית יש קצת קושי כשיש חוק שקובע חובת תיק מוצר וחובת עמידה בתקן, היכולת לפטור לא יכולה להיות של השר.

גלית יעקובוב: השר לא יכול לגבור על החוק.

גלית יעקובוב: הוא יכול לגבור במקרים ספציפיים לתקופה מוגבלת, בתנאים מסוימים אם החוק מאפשר לו את הסמכות הזאת.

גלית יעקובוב: ולכן – אנחנו גם עשינו על זה דיון גם בתיק מוצר וגם בפטורים פה – ככל שיש פטור שהוא פטור קבוע שרוצים לייצר אותו, ומסכימים שזה פטור שצריך להיות אז צריך להכניס אותו בתור סעיף בחוק שנותן את הפטור מזה.

גלית יעקובוב: כמו שעשינו לגבי מחקר ופיתוח.

גלית יעקובוב: ככל שזה לא פטור קבוע אלא משהו שהוא ספציפי שרוצים רק גמישות במקרים מיוחדים אז עושים את הסעיף שהוא מוגבל בנסיבות מיוחדות ובזמנים מיוחדים.

מיכאל ביטון: ואתה הצעת פטור קבוע או מה?

רז הילמן: אני מציע פטור קבוע.

רז הילמן: וגלית, התקופה הזאת שאנחנו עכשיו יושבים והחוק על השולחן, זה בדיוק הזמן להכניס את הדברים האלה לחוק.

גלית יעקובוב: אז מה?

רז הילמן: מה שקרה, רק שתבין, בשנה-שנתיים האחרונות - - -

מיכאל ביטון: ניתן להכניס את זה עכשיו בתיקון?

גלית יעקובוב: אם יש הסכמה מקצועית להוסיף פה דברים שהם פטורים קבועים שרוצים להכניס, אז זה הזמן לבדוק את זה.

מיכאל ביטון: אנחנו יכולים להוסיף את הפטור הזה שמדברים עליו?

מיכאל ביטון: שהוא יהיה קבוע, עם סמכות לשר?

גלית יעקובוב: לא פטור קבוע עם סמכות לשר.

מיכאל ביטון: סמכות לשר לפטור קבוע.

איתי עצמון: האם הכוונה לפטור ספציפי שרוצים לעגן אותו או להאריך בשוטף את התקופה?

אנואר חילף: ברשותכם, אנסה לחדד רגע, אני מכיר את הבקשה .

מיכאל ביטון: תציג את עצמך.

אנואר חילף: אנואר חילף, משרד הכלכלה.

מיכאל ביטון: אנואר, הגעת.

אנואר חילף: הגעתי.

מיכאל ביטון: - - - חשבנו שאתה מחכה להסכמי השלום עם מצרים.

מיכאל ביטון: אבל אנואר הגיע.

מיכאל ביטון: ברוך השם, כן.

אנואר חילף: מה שמדבר רז זה בעיקר דברים שלא מיועדים לשיווק.

אנואר חילף: יש הרבה מקרים שבהם נדרש לייבא משהו, לדוגמה: חלפי חילוף, חומרי גלם לתעשייה, יש מגוון רחב.

אנואר חילף: לפעמים הממונה על התקינה יכול להחליט מקצועית שזה בסדר לייבא בלי תיק מוצר, לפעמים לא, לפעמים זה בסדר בלי סימון, לפעמים לא.

אנואר חילף: מה שכן אנחנו עושים, אנחנו מנסים לבחון אם יש אפשרות להגדיר מקרים ספציפיים בחוק, נניח, בפטור מתיק מוצר, ואפשר גם לחשוב על ההצעה של רז בצורה קצת יותר מעמיקה ונחזור עם הצעה בעניין הזה.

מיכאל ביטון: בתוך החוק הזה.

אנואר חילף: בתוך החוק הזה.

גלית יעקובוב: כן.

גלית יעקובוב: כי הסמכות של השר - - -

מיכאל ביטון: אבל אנחנו עכשיו בשלב ההקראה ואחרי זה אנחנו עוברים להצבעות.

מיכאל ביטון: אז תביאו לנו את הנוסח.

גלית יעקובוב: כן.

גלית יעקובוב: צריך לדון למעשה בבקשה שלו ברמה המהותית ולראות מה ניתן - - -

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: אתם תתייחסו לזה.

מיכאל ביטון: שמעון בויקו, רק התייחסות לסעיפים הללו בבקשה.

שמעון בויקו: כן, יש לי כמה הבהרות.

שמעון בויקו: קודם כל הנושא של משמעת וניגוד עניינים.

שמעון בויקו: אני חושב שאת הנושא הזה גם צריכים להחיל על מעבדות פרטיות כמו על מכון התקנים, ואני מייצג מעבדה פרטית, זה מאוד חשוב.

שמעון בויקו: דבר שני, הנושא של ניגוד עניינים – לפי דעתי זה ניגוד עניינים מובהק שאותה מעבדה שבודקת הצהרת היצרן, הצהרת היבואן או תיק מוצר, עוסקת גם באכיפה.

שמעון בויקו: זה ממש ניגוד עניינים.

שמעון בויקו: אני חושב שצריכים פה ליצור או מכרזים או הפרדה מוחלטת בין מעבדה שעוסקת ומקבלת את הנושא של הצהרות ובודקת תיק מוצר לבין מעבדה שעוסקת באכיפה.

שמעון בויקו: דבר שלישי, הנושא של תו תקן.

שמעון בויקו: לא יכול להיות מצב שאתם בעצם עכשיו מקדמים חוק, אחד החוקים הקרדינאליים במדינת ישראל אחרי עשרות שנים, והנושא של תו תקן לא נכנס לתוך החוק.

שמעון בויקו: לא יתכן מצב שבין או בין נעבוד כמו באירופה, אז באירופה, הנושא של ייצור מוצרים או תו תקן עובד עשרות שנים.

שמעון בויקו: לא יכול להיות מצב שהנושא של תו תקן לא נמצא בחוק.

מיכאל ביטון: זאת הערה כללית ששמענו, את ההתייחסות לתו תקן.

מיכאל ביטון: אאפשר התייחסות כללית, אבל אני ביקשתי הערות לסעיפים עכשיו פה.

מיכאל ביטון: מה שנידון.

שמעון בויקו: התייחסתי קודם כל לסעיפים, אבל אם סעיף לא קיים – למה אני יכול להתייחס?

שמעון בויקו: אם הסעיף לא קיים.

מיכאל ביטון: לא, אבל היה שלב בדיונים שלנו, שמעון, היה שלב הערות כלליות על החוק, ואחרי זה התחלנו להקריא סעיפים ולהתייחס אליהם.

מיכאל ביטון: אבל אני מקבל גם את ההערה שלך ואני אבקש התייחסות.

מיכאל ביטון: אבל באמת, הנושא הזה של תו התקן עלה כסוגיה, לא רק על ידך, הוא עלה כבר קודם.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: רמי טרבולסקי?

רמי טרבולסקי: כמו שאמרת, שמי רמי טרבולסקי, אני יושב-ראש איסו"ל, ארגון יצרני מערכות אנרגיה סולרית.

רמי טרבולסקי: כמו שאמרתי אתמול, המוצר שלנו הוא מוצר מאוד מסוכן, הוא משלב מים, חשמל והמשתמש בו נמצא ערום ונכנס לאמבטיה, ככה שאין לו שום הגנה.

רמי טרבולסקי: ממה שהבנתי מאחד הסעיפים הוא שאתם רוצים להגביר את האכיפה.

רמי טרבולסקי: אז מה שאני רוצה לשאול את הממונה על התקינה שמתגאה באתר שלו, כן, זה כמה פעמים העברנו, איסו"ל העביר לו שמות ומקומות ואתרים של ייצור דוודים בלי תו תקן והאם הוא עשה עם זה בכלל משהו?

רמי טרבולסקי: אני יכול להגיד שבמשך 30 שנה הוא לא עשה כלום.

רמי טרבולסקי: שלא לדבר על מוצרים שנכנסים מהשטחים.

רמי טרבולסקי: יאמר לי מה הממונה על התקינה, איך הוא מתכוון לעצור - - -

מיכאל ביטון: רמי, רמי, רגע, ראשית תירגע, כי הדיון פה מכבד.

מיכאל ביטון: ואתה תדבר גם לאנשי המקצוע בצורה מכובדת.

מיכאל ביטון: דבר שני, כל מה שאמרת היום, אמרת גם אתמול.

מיכאל ביטון: אז למה אני צריך לשמוע את זה שוב פעם?

רמי טרבולסקי: לא, עוד לא, עוד לא.

רמי טרבולסקי: אני רוצה - - -

מיכאל ביטון: לא, לא, סליחה, סליחה, עכשיו אתה צריך להתייחס לסעיפים שהוקראו.

מיכאל ביטון: אל תחזור על מה שאמרת אתמול.

רמי טרבולסקי: אני מבקש לשאול איך אתם יכולים לאכוף את הכניסה מהשטחים של מוצרים ללא תו תקן?

רמי טרבולסקי: זה לא נאמר.

מיכאל ביטון: אמרנו שנדון בפרק אכיפה, ואנחנו נבקש הבהרות עם מנכ"ל משרד הכלכלה גם בסוגיית האכיפה.

מיכאל ביטון: מחר.

מיכאל ביטון: מחר אנחנו ממקדים דיון גם באכיפה ואתה תשמע גם בנושא הזה.

מיכאל ביטון: עורך דין סוריא בשארה ממשרד המשפטים.

מיכאל ביטון: סוריא בבקשה.

סוריא בשארה: כן.

סוריא בשארה: יש לי שתי הערות בהמשך להערה של איתי לגבי האכיפה של סעיף 9(א)(5), קיבלנו את הערות הוועדה והנושא נמצא בבחינה.

סוריא בשארה: אני רוצה להעלות את המחשבה שיכול להיות שלא נדרש בעצם לבצע התאמות כי סעיף 9(א)(5), הוא חריג לכלל.

סוריא בשארה: ובעצם האכיפה של הכלל, כלומר, אם לא נכנסים לסעיף א5, עדיין חייבים להיכנס לסעיף 9(א)(1) והאכיפה של סעיף 9(א)(1) כן מעוגנת בסעיפי העיצומים והעונשין.

סוריא בשארה: אני אומרת את זה כהערה ונבחן את הדברים ונעדכן בהמשך.

איתי עצמון: אני מוכרח לומר שאנחנו לא חושבים כך.

איתי עצמון: אנחנו חושבים שיש צורך לקבוע את זה במפורש, מכיוון שבסעיף 9 יש חובה לעמוד בכל מיני תהליכי עבודה, בדרישות תקן רשמי, וזה מה שהסעיפים שעוסקים בעיצומים כספיים ובאכיפה פלילית מזכירים, כלומר, מזכירים עמידה בדרישות תקן רשמי.

איתי עצמון: ברגע שאתם מרחיבים את זה, שזה כתוב קצת בעקיפין, זה כתוב כחריג, אבל למעשה יש חובת עמידה כחלופה בתקן בין-לאומי על עדכונם שאומץ בתקן רשמי, כלומר, זו ההוראה של 9(א)(5).

איתי עצמון: ואם אין שום אזכור לזה בסעיפי ההפרה, אז להבנתו יכול להיות שאין אכיפה.

סוריא בשארה: אבל מי שלא עומד בהוראות התקן הבין-לאומי, עדיין לא הפר את החוק.

מיכאל ביטון: סוריא, אתם תנהלו את הדיאלוג הזה, אבל שמעת את עמדת היועץ המשפטי של הוועדה.

סוריא בשארה: אוקיי.

מיכאל ביטון: הדיון פה, רגע, יש לך עוד משהו?

סוריא בשארה: ההערה השנייה שלי, ואני רוצה להוסיף על מה שאמרה עורכת הדין גלית, שמשרד הכלכלה פנה אלינו לגבי הנושא של העלאת סכומי העיצומים והנושא עדיין נמצא בבחינה.

סוריא בשארה: גם עצם העלאת הסכומים, וגם השיטה שמעלים את הסכומים.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

סוריא בשארה: אני מקווה שנוכל לתת תשובות בהקדם.

מיכאל ביטון: צריך להעלות את הסכומים בקנס של היבואנים כי זה לא יכול להיות שמאמצים רפורמה כמו באירופה והקנס שם זה 500,000 יורו ופה זה 50,000 שקל.

מיכאל ביטון: צריך סכום.

מיכאל ביטון: זה יכול להיות 400,000 שקל, זה יכול להיות משהו אחר, אבל הקנס הזה צריך להיות מרתיע מאוד, הקנס על יבואן שיעשה "פוילע שטיקים".

מיכאל ביטון: אז ככה: הדיון הזה הסתיים היום, הוא עוד יסתיים, אבל הוא עתיד להסתיים או ב-14:30 או ברגע שאנחנו לא יכולים לדון בדברים מסוימים.

מיכאל ביטון: לצערנו אנחנו לא יכולים לדון בתוספת כי לא הבאתם אותה, וזה לא בסדר, ולכן אני מבקש מכם עד מחר להביא אותה.

מיכאל ביטון: רצנו קדימה אתכם, אבל אתם עכשיו בולמים את עבודת הוועדה, אז לגמור עם התוספת עד מחר.

מיכאל ביטון: זאת הערה אחת.

מיכאל ביטון: הערה שנייה: יהיה דיון על אכיפה שאנחנו נשלים אותו מחר, ועם התיקונים של סעיפים שהשארנו פה להתדיינות בין היועצים המשפטיים, אני מקווה שאחרי מחר, החוק הזה מוכן לדיון הצבעות.

מיכאל ביטון: אתן את הזכות ללימור מגן תלם לבוא להקראות כמעט אחרונות של החוק הזה, ועד למה שאי אפשר לדון בו היום.

מיכאל ביטון: עכשיו יש לנו סעיף – רגע, רגע – שתלוי במשרד התשתיות והאנרגיה, ולא חשבנו שנרוץ כל כך מהר והגיע זמנם, אבל אנחנו נותנים להם התראה להגיע מחר מוכנים ולהציג את החלק שלהם.

מיכאל ביטון: בקיצור, יש לנו עוד כמה משימות כדי להיות זמינים לדיון על הצבעות.

טלי ארפי: יש רק עוד סעיף אחד אדוני.

איתי עצמון: אבל הסעיף הזה, אני חושב שהסעיף הזה כן - - -

מיכאל ביטון: רגע, תנו ללימור מגן תלם לנהל את הדיון.

מיכאל ביטון: ובינתיים, ניתן ללילך סלע, יבואנית, לדבר.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכם.

עומר סלע: שלום, אנחנו רצינו לדבר על עניין החריגים, הבנתי שדחו את זה מהדיון של היום, אבל חשוב לנו מאוד בתור יבואני מוצרים לילדים לראות שהמוצרים האלה לא נחרגים מהרפורמה.

עומר סלע: מכיוון שרוב המוצרים שאנחנו מביאים למעשה מקבלים תקינה מלאה באירופה, כולם באים אחרי שהם עברו את כל הבדיקות במעבדות מוכרות באירופה, ופה למעשה הם מבקשים לעשות את בדיקות ההשוואה ולוקחים מחיר מלא כאילו לא נעשו בדיקות בכלל.

לילך סלע: הם אומרים שיעשו בדיקות הכרה, אבל למעשה הם עושים בדיקות מלאות.

לילך סלע: 13,000 שקל על בדיקה שבה מכירים בבדיקה באירופה.

לילך סלע: חייבים לדעת שאנחנו חלק מהרפורמה הזאת, שאנחנו יכולים ליהנות מהכרה בבדיקות.

עומר סלע: חשוב מאוד שהצעצועים לא יוחרגו, כי זה תחום שהוא מאוד משמעותי, ויש תקינה מסוימת לגביו, והמעבדות באירופה מובילות בתחום הזה, הם עושות הרבה פעמים בדיקות שבארץ אפילו לא עושים אותם.

עומר סלע: אנחנו מבקשים שיהיה אפשר להסתמך על מעבדות מוכרות בין-לאומיות כאשר מביאים את המוצרים פה לארץ ולא נצטרך לעשות כל בדיקה מחדש.

עומר סלע: ישראל זאת המדינה היחידה בעולם שדורשת דבר כזה.

לימור מגן תלם: גלית, אתם רוצים להתייחס?

מיכל שיר סגמן: למה הצעצועים לא הוחרגו?

לילך סלע: אנחנו חוששים, אנחנו חוששים שלא יוחרגו.

לימור מגן תלם: בואו נשמע את גלית, בבקשה.

גלית יעקובוב: לא החרגנו את הצעצועים ומוצרי ילדים, הם לא הוחרגו באופן גורף מהתוספת.

גלית יעקובוב: אבל במסגרת התוספת, אנחנו נתייחס תקן כתקן, ונתייחס אחד-אחד.

גלית יעקובוב: לפעמים יהיו מוצרים שכן יוחרגו ויהיו מוצרים שלא, אבל לא כקטגוריה גורפת.

לימור מגן תלם: וזה דיון נפרד שאנחנו נדון בתוספת, זה בכל ההחרגות.

גלית יעקובוב: נכון.

לימור מגן תלם: אוקיי, בסדר גמור.

לימור מגן תלם: סיימנו, תודה לכם.

לימור מגן תלם: נעבור לסעיף הבא להקראה?

איתי עצמון: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב שלמעשה הסעיף הבא, סעיף 109, שעניינו מועד הכניסה לתוקף של התיקונים לפקודת הייבוא והיצוא וחוק התקנים, והם נוגעים בין היתר לעניין ההיערכות הנדרשת לצורך הפעלת סמכויות האכיפה.

איתי עצמון: אפשר כמובן להקריא את הסעיף, אבל הדיון המהותי, כפי שהיושב-ראש ביקש, יהיה במועד אחר ולא עכשיו.

לימור מגן תלם: כן.

לימור מגן תלם: אז אולי נסיים את ההקראה של הסעיף.

לימור מגן תלם: אתם רוצים לוותר על ההקראה?

לימור מגן תלם: טלי את רוצה להקריא?

טלי ארפי: אקריא.

לימור מגן תלם: לפחות נקריא ונסיים.

לימור מגן תלם: בבקשה.

איתי עצמון: אני מניח שזה מכוון שאתם מבקשים רק הארכה אחת?

טלי ארפי: נכון.

גלית יעקובוב: לא, אבל אני רוצה אחר כך להתייחס לזה שיכול להיות - - - אני רוצה לבדוק האם יש לנו אפשרות לבקש, למשל, הסעיפים לגבי קיצור הליכי האכרזה יכנסו באופן מידי, יש פה הארכות שאני ביקשתי שייכנסו באופן מידי דווקא כדי לעמוד בלוחות הזמנים לאפשר את הרפורמה.

איתי עצמון: את מבקשת שהדחייה, בעצם התחילה תהיה כן ב-1 ביוני, אבל הדחייה תהיה לגבי חלק מהדברים.

גלית יעקובוב: נכון.

גלית יעקובוב: כדי שנוכל - - - לא, לא תחילה מידית עם החקיקה.

גלית יעקובוב: יש סעיפים - - -

איתי עצמון: 1 בינואר?

גלית יעקובוב: לא.

גלית יעקובוב: אפילו לפני, אם - - -

מיכל שיר סגמן: השאלה היא אם המערכות יצליחו לעמוד בזה?

גלית יעקובוב: יש סעיפים שאנחנו צריכים אותם, סעיפים אופרטיביים ברגע שהחוק מאושר, כמו למשל, קיצור הליכי האכרזה יאפשר לנו לעשות את התהליך של הסרת הרשמיות בתקנים הרלוונטיים ולעמוד בזמנים הנדרשים לצורך 1 ביולי.

טלי ארפי: אני רק מציעה ששינוי בסעיפי התחילה צריך להיעשות בהידברות ביננו.

גלית יעקובוב: אני מסכימה.

גלית יעקובוב: בגלל זה רק אמרתי, למרות שזה הוקרא כאן, אנחנו נבקש לבחון את הסוגיה הזאת כי יש דברים - - -

לימור מגן תלם: אתם תעבירו והיועץ המשפטי יבדוק.

לימור מגן תלם: אוקיי, יש עוד דובר אחד שביקש רשות דיבור.

לימור מגן תלם: גלעד גולוב, מנכ"ל מכון התקנים.

גלעד גולוב: שתי הערות שביקשתי להעיר על סעיף 16.

גלעד גולוב: דיברנו פה הרבה על אכיפה, על החמרה, על קנסות ועל ענישה פלילית – צריך גם לנסות להציע את המסלול החיובי.

גלעד גולוב: צריך להציע מסלול שקיים היום כבר בתחום המזון, ולהרחיב אותו גם לתעשייה הכללית.

גלעד גולוב: אני מדבר על יבואן נאות, יצרן נאות, הווה אומר, גופים שמייצרים ויש להם מערכת פיקוח עצמית טובה, גם אם קורה מקרה בסיכוי נמוך שמשהו לא בסדר אצלם, לא צריך להיות הדין עליהם כפי שחל על יבואן לא אחראי שמייבא מוצרים לא בטיחותיים ולא בדק אותם ולא ניסה להקים מערכת כזאת.

גלעד גולוב: אנחנו נעביר נוסח מסודר, שתקוותנו יצטרף לסעיף 16.

גלעד גולוב: נקודה שנייה שלא עלתה פה בחוק ואני רוצה לציין אותה: על מכון התקנים חל, במסגרת החוק, סעיף 12, הנושא של פיקוח מחירים – הוא לא רלוונטי, אנחנו מבקשים להסיר אותו.

לימור מגן תלם: אוקיי, תודה רבה.

איתי עצמון: אני רק מסב את תשומת לבך שהצעות לתיקונים יכולים להציע חברי הכנסת כאן בדיון.

איתי עצמון: אם חברי כנסת יקבלו את ההצעות שלך, אז הם יכנסו לחוק.

איתי עצמון: אופן הפעולה הוא לא שאתה מעביר אלי נוסח והדברים האלה ייכנסו לחוק, זה לא עובד ככה.

לימור מגן תלם: שיעביר בכל מקרה לאוצר ולכלכלה, והם יבדקו ויתנו התייחסות אם זה רלוונטי אז זה יחזור אלינו, ואם זה לא רלוונטי אז לא.

איתי עצמון: ואם זה קשור בכלל לרפורמה.

לימור מגן תלם: ברור, רק אם זה קשור לרפורמה הזו.

לימור מגן תלם: אוקיי, תודה רבה גלעד.

לימור מגן תלם: סיימנו את ההקראה.

לימור מגן תלם: תודה חברים.

לימור מגן תלם: הישיבה היום נעולה.