ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 15, 2021-09-19 14:00

שרן השכל: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

שרן השכל: אנחנו נדון היום בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות) (תיקון מס' 3), התשפ"ב-2021.

שרן השכל: תודה רבה לכל חברי הכנסת שהגיעו.

שרן השכל: אני אפתח בהערה.

שרן השכל: התקנות הגיעו אל חברי הוועדה שעה וחצי לפני פתיחת ישיבת הוועדה.

שרן השכל: זה לא רציני.

שרן השכל: אנחנ זקוקים לזמן כדי ללמוד את ההוראות האלה.

שרן השכל: לחברי הכנסת יש לוח זמנים.

שרן השכל: הישיבה נקבעה ל-11:00 בבוקר ונאלצנו לדחות אותה לשעה 13:00.

שרן השכל: זו הערה שכבר ציינו לפני כן.

שרן השכל: אנחנו מבקשים זמן סביר – אני לא מדברת אפילו על כמה שעות – והיינו מצפים לקבל את החומר יום לפני הדיון על מנת שיהיה לנו מספיק זמן לעבור על התקנות לעומק ולבחון אותן.

קריאה: זה לא אומר שלא קראנו אותן.

שרן השכל: ברור.

שרן השכל: דווקא חברי הכנסת של ועדת החינוך הם חברי כנסת מאוד חרוצים.

קריאה: קראנו אותן למרות שהן הגיעו באיחור.

שרן השכל: חברי הוועדה עושים עבודה רצינית ומעמיקה.

שרן השכל: מי שאכפת לי מחינוך במדינת ישראל, זה לא סתם.

שרן השכל: יורדים לעומק ולפרטים ולכן לא ציפיתי שלא תגיעו מוכנים כלת חברי הוועדה אבל עם זאת צריך לתת לנו זמן להתייעצות עם גורמים מקצועיים, לחוות דעת, לדיונים עם ארגונים ציבוריים, עם אזרחים, עם ארגוני המורים, עם ארגוני ההורים, קצת זמן כדי לשאול מה עבד, מה פחות עבד, היכן יש כשלים, היכן יש בעיות.

שרן השכל: אלה דברים מאוד מאוד חשובים כי בסופו של דבר התפקיד שלנו הוא פיקוח ובקרה על עבודת הממשלה.

שרן השכל: אנחנו רגילים כאן

שרן השכל: בכנסת לעשות את זה בשיתוף פעולה עם אזרחים, עם ארגונים אזרחיים, עם ארגונים מקצועיים ולכן אני מבקשת שבפעם הבאה יינתן לנו יותר זמן על מנת לדון בזה.

שרן השכל: ידענו שזה הולך להגיע.

שרן השכל: אז נא לפתור את המחלוקות מספיק זמן לפני כן.

שרן השכל: אני אתן ליועצת המשפטית של הוועדה לפתוח בכמה הערות בעניין התקנות.

שרן השכל: אני רוצה קודם כל להודות למשרד הבריאות ולמשרד החינוך על ההערות שהתקבלו מטעם הוועדה והוטמעו בתוך התקנות שמונחות כאן לפנינו, לאחר שהתקיים דיון מעמיק והועלו הערות מצד חברי הכנסת ומטעם הוועדה.

שרן השכל: שמחתי מאוד לראות שכמעט כל ההערות הוטמעו בתוך התקנות החדשות.

שרן השכל: אני חושבת שזה באמת לטובת בריאות הציבור והתלמידים וזה מאזן גם בשמירה על השגרה הזאת.

שרן השכל: היום יצא מחקר חדש שמדבר על ההתמודדות של תלמידים עם הבידודים הקושי שלהם.

שרן השכל: אני מבינה נמצא כאן נציג מרכז המחקר והמידע של הכנסת שאולי לאחר מכן יוכל להציג בפנינו כמה מהדברים.

קריאה: החוקרים שערכו את המחקר נמצאים אתנו ב-זום.

שרן השכל: מצוין.

שרן השכל: אם כן, אני אשמח לפתוח עם החוקרים שיציג בין חמש לעשר דקות את הממצאים של אותו מחקר ולאחר כמן אני אתן ליועצת המשפטית של הוועדה, עורכת הדין תמי סלע, את זכות הדיבור כדי לעבור על כמה מהנושאים.

שרן השכל: נמצאים אתנו מיכל גריסטן ואורן הלר מהמכון למדיניות חברתית.

שרן השכל: שלום.

שרן השכל: בבקשה.

שרן השכל: אנחנו נשמח שתציגו בפנינו בכמה דקות את המחקר שעשיתם ואת התוצאות.

אורן הלר: שלום וברכה.

אורן הלר: תודה רבה.

אורן הלר: נמצאת אתנו גם מיכל גרינשטיין וייס.

שרן השכל: לרשות

שרן השכל: כם חמש דקות להציג בפני חברי הוועדה את תוצאות המחקרים שלכם.

מיכל גרינשטיין וייס: יש לנו מצגת.

מיכל גרינשטיין וייס: זה בסדר שנשתמש במצגת?

שרן השכל: כן, בוודאי, בשמחה.

מיכל גרינשטיין וייס: אני פרופסור באוניברסיטת וושינגטון.

מיכל גרינשטיין וייס: עשינו מחקר מתחילת הקורונה על ההשפעות החברתיות-כלכליות על ילדים שנמצאים בקורונה.

מיכל גרינשטיין וייס: יש לנו מחקר אורך שעוקב 2,400 משפחות.

מיכל גרינשטיין וייס: באפריל האחרון ראיינו מעל ל-1,000 הורים לילדים בגילי שלוש עד 18 כדי לראות השפעות חברתיות-כלכליות בכלל והתמקדנו בפרט על בידודים.

מיכל גרינשטיין וייס: בסוף אפריל שנה שעברה, עת ראיינו אותם, זה היה לקראת החזרה לשגרה, לקראת סיום החיסונים, מצאנו שחצי מהילדים היו כבר לפחות בבידוד אחד וחמישית מהם חוו בידוד יותר מפעם אחת.

מיכל גרינשטיין וייס: ראינו שבכל אחד מהאינדיקטורים אנחנו מוצאים שיש השפעות שליליות מהשהייה בבידוד.

מיכל גרינשטיין וייס: אפילו מספיק בידוד אחד כדי לראות את ההשפעות החזקות האלה.

מיכל גרינשטיין וייס: כמובן שמספר הפעמים שהילדים בבידוד עולה עם מספר הילדים במשפחה וקבוצות מסוימות באוכלוסייה, הילדים בה נטו להיות ביותר מאשר בידוד אחד, הערבים והחרדים.

מיכל גרינשטיין וייס: בסך הכול אנחנו רואים שבכל האוכלוסייה הילדים נמצאים בבידוד ובעיקר אלה הילדים הצעירים יותר שנמצאים בבידוד.

שרן השכל: מה ההשלכות והתופעות?

מיכל גרינשטיין וייס: אני אגיע לזה.

מיכל גרינשטיין וייס: תזכרו שמדובר בילדים בכיתה א' עד כיתה ו' ובגיל הגן.

מיכל גרינשטיין וייס: על כל אחד מהמדדים שהסתכלנו אנחנו רואים עלייה מאוד משמעותית בתופעות שליליות מהשהייה בבידוד.

מיכל גרינשטיין וייס: הנה, אתם רואים כאן.

מיכל גרינשטיין וייס: אלה סימני חרדה – זה שאלון תקף – ורואים שילדים שהיו בבידוד יותר מפעם אחת, יש להם התקפי חרדה.

מיכל גרינשטיין וייס: לכל הילדים יש תסמיני חרדה שהם יותר מאשר בסך הכול - ואת זה אנחנו יודעים – בתקופה רגילה.

מיכל גרינשטיין וייס: בדרך כלל לשבעה אחוזים מהאוכלוסייה יש תסמיני חרדה, כאשר בתקופת הקורונה האחוז עלה ל-20 אחוזים אבל כאשר מדובר בילדים שחוו יותר מבידוד אחד, אנחנו רואים שמדובר ב-27 אחוזים.

מיכל גרינשטיין וייס: מדובר בהתקפי זעם או כעס.

מיכל גרינשטיין וייס: כמעט 60 אחוזים בקרב ילדים שחוו בידוד יותר מפעם אחת לעומת שליש מהילדים יש להם התקפי זעם ולא חוו בידודים בכלל.

מיכל גרינשטיין וייס: שוב, גם שליש מהילדים עם התקפי זעם זה אחוז גבוה, אבל 60 אחוזים זה מאוד מאוד גבוה.

מיכל גרינשטיין וייס: ביטויי אלימות כלפי המשפחה.

מיכל גרינשטיין וייס: אנחנו רואים הבדלים מאוד משמעותיים אם לא היית בבידוד או היית בבידוד יותר מפעם אחת.

מיכל גרינשטיין וייס: שימוש ממושך במסכים, זו תופעה שעלתה אצל כל האוכלוסייה ואצל כל הילדים אבל בהחלט הרבה יותר בקרב ילדים שהיו בבידוד יותר מפעם אחת.

מיכל גרינשטיין וייס: היפוך בשעות השינה.

מיכל גרינשטיין וייס: מדובר במחצית מהילדים שהיו בבידוד.

מיכל גרינשטיין וייס: אנחנו רואים את התופעות האלה יותר במשפחות עם הכנסה נמוכה, שם התופעות האלה אפילו יותר קשות.

מיכל גרינשטיין וייס: כיום יש 250 אלף תלמידים ותלמידות בבידוד.

מיכל גרינשטיין וייס: אני לא צריכה לומר את זה כי כולם יודעים זאת.

מיכל גרינשטיין וייס: אני רוצה להזכיר שהסתכלנו על הנתונים מלפני שנה והנתונים האלה של 150 אלף תלמידים הם מעכשיו.

מיכל גרינשטיין וייס: כלומר, יהיה אפקט מצטבר.

מיכל גרינשטיין וייס: הילדים שכבר חוו תופעות קשות משנה שעברה ועכשיו שוב חווים בידוד.

מיכל גרינשטיין וייס: דבר אחרון שרציתי לומר זה שבדרך כלל בחקרים כאלה אנחנו מדברים בהיקף של קורלציה, אבל כאן כן ניתן להניח שזה כשל יותר סיבתי כי אין סיבה לחשוב שיש משהו אחר שהוא שונה בין הקבוצות האלה מעבר לבידודים.

מיכל גרינשטיין וייס: אם אורן רוצה להוסיף משהו, בבקשה.

אורן הלר: אנחנו נותנים כאן תוקף לאיזשהו בוקס אמפירי, לתחושה שאולי הייתה לכולנו, למי שהוא הורה, שלילדים זה עושה דברים לא כל כך טובים.

אורן הלר: אני שמח שיש לנו את האפשרות בפניכם, קובעי המדיניות, את היכולת להתחשב גם בעובדה הזאת.

אורן הלר: לא הראינו את הנתונים אבל קיבלנו ממצא שמראה, כמו שמיכל אמרה, על כשל חזק יותר אצל משפחות חלשות וכן, יש צורך להביא גם את ה בחשבון כשאנחנו חושבים מה לעשות.

אורן הלר: אם אנחנו חושבים על כל מיני מודלים שונים בהקשר של בידודים, ואולי במידה והמודלים האלה יקרים יותר, יש מקום לעשות את התעדוף הזה כלפי אוכלוסיות שיותר נזקקות, שהילדים שלהן נפגעים יותר כי ההורים בעלי פחות אמצעים להביא בייבי-סיטר או פחות פנויים רגשית וכולי וכולי.

שרן השכל: תודה רבה למיכל ולאורן על המחקר.

שרן השכל: תודה גם על ההמלצות.

שרן השכל: אני חושבת שגם בוועדת החינוך יש סוג של אחידות דעים בעניין הסגירה של מערכת החינוך ועד כמה חשוב לנסות ולהשאיר אותה בסוג של שגרה ככל שניתן בתוך התקופה הזאת שהיא מהווה איזשהו סוג של משענת גם לתלמידים.

שרן השכל: אנחנו לא רוצים לפתוח את הפערים.

שרן השכל: האמת היא שזה מעלה גם כמה שאלות וכאן דווקא משרד החינוך ומשרד הבריאות, פנייה אליכם משום שבתוך התקנות האלה היו שני דברים שהוועדה ביקשה וראינו שלא נכנסו לתוך אותן תקנות.

שרן השכל: הדבר הראשון היה הנושא של כיתות ירוקות.

שרן השכל: אמרתם שיש פיילוט שהתרחש במהלך החודש האחרון ושעל ידי הרחבת הפיילוט בסוף החודש אנחנו למעשה נוכל למנוע בידודים שלא נחוצים.

שרן השכל: זאת אומרת, מי שנדרש לבידוד, לבוא ולעשות בדיקה כל בוקר על מנת למנוע את הבידוד של אותה כיתה.

שרן השכל: זה משהו שביקשנו להחיל אחרי הפיילוט.

שרן השכל: אמרתם שזה יהיה בחודש הזה ואם אנחנו בכל זאת מאשרים את התקנות האלה לעוד 28 ימים, הייתי מצפה שדווקא העניין של הכיתות הירוקות ייכנס פנימה או לפחות להקפיד על זה בשבוע-שבועיים הקרובים.

יוסף טייב: ראינו אתה דוח שפורסם השבוע, של מרכז יהל, לגבי עלייה של 25 אחוזים בכל תופעות האובדנות בגלל בדידות.

יוסף טייב: הייתה לי אפשרות לדבר עם פסיכיאטרית של ילדים והיא אומרת שזו תופעה מאוד מאד מדאיגה בזמן הקורונה.

יוסף טייב: אם כן, יש לנו את כל הנתונים שמדברים על הפגיעה הנפשית כתוצאה מהבדידותץ הזאת.

יוסף טייב: הנתונים דומים בכל העולם.

שרן השכל: ככל שאין פגיעה בריאותית או מצטמצמת הפגיעה הבריאותית בעניין הקורונה, המטרה היא שהתלמידים אכן ישמרו על שגרה מסוימת גם0 לטובת החוסן הנפשי שלהם וגם לטובת ההשכלה שלה.

שרן השכל: גם כאן יש לנו לא מעט שאלות.

שרן השכל: אני אוסיף, ואם תוכלי לענות על זה בצורה משולבת, את עניין הגמשת ההגבלות כפי שביקשנו לעניין ה-70 אחוזים בכיתה.

שרן השכל: זה דבר שהעלה גם חבר הכנסת דוידסון.

שרן השכל: אם יש תלמיד אחד או שני תלמידים, שזה ההבדל בין 70 ל-69, לשם זה לבודד כיתה שלמה, ביקשנו את היכולת להגמיש את זה ולתת סוג של שיקול דעת בעניין הזה למנהלים או למורים.

שרן השכל: אנחנו מבינים שצריך לעודד את ההתחסנות אבל בכל זאת על תלמיד אחד או שני תלמידים לשלוח כיתה שלמה לתוך הלימודים ב-זום, זה עדיין מחזיר אותנו לפגיעה הנפשית של 30 תלמידים, של 40 תלמידים, וכל זה בגלל תלמיד אחד או שני תלמידים.

שרן השכל: זו הייתה בקשת הוועדה.

שרן השכל: מעבר לזה, תוך כדי אנחנו נדבר על כמה דברים ונעיר כמה הערות.

שרן השכל: ניתן למשרד הבריאות להגיב לדברים.

אפרת אפללו: הנושא של הפיילוט של הכיתה הירוקה, כפי שציינתי באחת מישיבות הוועדה הקודמות, אנחנו בעצם התחלנו הרצה בבתי ספר במגזר החרדי.

אפרת אפללו: היו ארבעה בתי ספר שהשתתפו.

אפרת אפללו: בסך הכול אספנו מעט מאוד מידע על משהו כמו עשר כיתות.

אפרת אפללו: היום התחלנו את הפיילוט באבו גוש כאשר הכוונה היא להרחיב את הפיילוט ל-200 כיתות אחרי סוכות.

אפרת אפללו: זאת אומרת, בשום שלב לא אמרתי שהפיילוט במלואו הרחב יהיה בחודש ספטמבר.

אפרת אפללו: הפיילוט הרחב יצא לדרך בסוף ספטמבר, מה-30 בספטמבר עד ה-15 באוקטובר, אז במשך שבועיים יהיו לנו נתונים ברמה כזו של סטטיסטיקה שנוכל לבוא ולומר שהמתווה הזה או המתווה הזה, הם המתווים הנכונים למניעת או לצמצום בידודים עד כמה שאפשר.

אפרת אפללו: כרגע אנחנו באמת במרתון להיות מסוגלים ב-30 בספטמבר לצאת לפיילוט בפריסה רחבה ביותר.

שרן השכל: אני חייבת לומר שיש כאן הקשחה של הרבה מאוד מהתקנות.

שרן השכל: אנחנו מדברים על חודש שאני לא יודעת כמה – אולי תתנו לנו את הנתונים – ערים אדומות יש נכון להיום.

אפרת אפללו: אני תכף אומר.

אפרת אפללו: אנחנו לא יכולים לעשות את הפיילוט בגלל שלא היה רצף לימודי בספטמבר.

אפרת אפללו: הרעיון של הפיילוט הוא שברגע שמתגלה מאומת בכיתה, המאומת אכן הולך הביתה לבידוד.

שרן השכל: אתם אמרתם שהיו אלף כיתות בבידוד.

אפרת אפללו: משרד החינוך אמר.

שרן השכל: משרד החינוך.

שרן השכל: בתחילת שנת הלימודים היו בבידוד אלף כיתות.

שרן השכל: אנחנו עושים עכשיו את הפיילוט במגזרים שעדיין לומדים.

שרן השכל: אנחנו עושים עכשיו את הפיילוט במגזרים שעדיין לומדים אבל ב-1 באוקטובר כולם מתחילים.

שרן השכל: אם היו לנו אלף כיתות בשבוע הראשון של ספטמבר, תחשבי מה יהיה בשבוע השני של אוקטובר.

שרן השכל: זאת אומרת, שבוע השני של אוקטובר אנחנו היינו מעוניינים לראות כבר את הפיילוט על אלף, אלפיים כיתות כי זו הכמות שהולכת להיות לנו.

שרן השכל: צריכים להיות מוכנים לזה.

אפרת אפללו: בגלל שאנחנו רוצים לבחון מספר מתווים, יהיו לנו בערך 600 מאומתים.

אפרת אפללו: זה פחות או יותר סדר הגודל.

אפרת אפללו: יש לנו איזושהי מסגרת סטטיסטית שעל פיה אנחנו מתנהלים, שבעצם נוכל לבוא ולהגיד לא סתם איזשהו מדגם אנקדוטלי אלא הסתברות לכך שהמתווה הזה הוא אכן בטוח.

אפרת אפללו: לגבי מספר כיתות מבודדות, לצערי אין לי את הנתונים האלה.

אפרת אפללו: אני כל הזמן מבקשת אותם ממשרד החינוך כדי שאני אוכל לדעת ולהכיר את המסגרת של מספר הכיתות המבודדות, אבל לצערי אני לא מצליחה לקבל את הנתון הזה ממשרד החינוך.

שרן השכל: לנו הם אמרו אלף כיתות בחודש ספטמבר.

אפרת אפללו: את זה צריך לשאול אותם.

אפרת אפללו: אני לא יודעת.

שרן השכל: זה נתון שמסרו לנו כאן בוועדה.

אפרת אפללו: לגבי החזרה אחרי סוכות.

אפרת אפללו: קודם כל, יש את מבצע אנטיגן, חלוקת הבדיקות הביתיות לכלל התלמידים בגילי 3 עד 12.

אפרת אפללו: אנחנו קוראים לכל ההורים לבצע את הבדיקות.

אפרת אפללו: בתקנות נכנסת חובת הביצוע וחובת דיווח.

אפרת אפללו: הנושא השני הוא בדיקות מגן חינוך.

אפרת אפללו: אנחנו נתחיל בצורה רחבה, ברשויות אדומות וכתומות, בדיקות סקר.

אפרת אפללו: לא.

אפרת אפללו: כנראה שזה יהיה בכל הארץ.

אפרת אפללו: זאת המגמה.

אפרת אפללו: ברגע שיש בדיקות סקר תכופות ותדירות בבתי הספר, זה יוריד בצורה חד משמעית את התחלואה כי אנחנו בעצם נקטע את השרשראות בזמן.

אפרת אפללו: במידה ויהיו ילדים מאומתים או מגעים שיהיו בבידוד, הם לא ידביקו את המעגלים היותר נרחבים.

אפרת אפללו: לכן אנחנו גם כאן קוראים לכלל ההורים לחתום על מגן חינוך, על ביצוע בדיקות סקר בבתי הספר החל מהחזרה ללימודים.

שרן השכל: ולעניין החיסון?

שרן השכל: כיתה שמחוסנת ב-70 אחוזים.

אפרת אפללו: זה לא תלמיד אחד או שניים.

אפרת אפללו: זה יוצא שלושים ו- אחוזים.

אפרת אפללו: במידה ועכשיו יש 68 אחוזים ילדים מחוסנים או מחלימים ויש 32 אחוזים שהם לא.

אפרת אפללו: מי מחליט?

שרן השכל: אבל זה לא כולל את המחלימים.

אפרת אפללו: זה כולל.

שרן השכל: כולל המחלימים?

אפרת אפללו: כולל.

אפרת אפללו: כן.

אפרת אפללו: מי מחליט מתוך ה-32 אחוזים, מי הילד שייבדק כדי להביא את הכיתה ל-70 אחוזים ומי ינהל את זה?

אפרת אפללו: האם כל פעם זה יהיה ילד אחר שייבדק?

אפרת אפללו: בסופו של דבר כל הילדים שהם לא מחוסנים או מחלימים יצטרכו להיבדק וזה כבר מבחינת PCR יוצא עומס מאוד מאוד גדול על המעבדות וגם לא בטוח שתהיה היענות של ההורים ושל התלמידים.

שרן השכל: אני בכל זאת חושבת שכשאתם נותנים שיקול דעת למורה והוא רואה שזה רק תלמיד אחד או שני תלמידים - - -

אפרת אפללו: אם זה תלמיד אחד או שניים, זה לא יהיה 70 אחוזים אלא אלה יהיו 90 ו- אחוזים.

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: מדובר כאן על 30 אחוזים.

אפרת אפללו: זה 30 ו- אחוזים.

אסתי ורהפטיג: בסוף, גם אם היינו אומרים 68 אחוזים, גם אז היה את אותו תלמיד שאם היינו מגיעים רק ל-67 - - -

שרן השכל: קבעתם 70.

שרן השכל: אני לא אומרת לכם עכשיו שתשנו את זה ל-68.

שרן השכל: אני אומרת שביקשנו שתתנו את היכולת למורים להגמיש שבמידה שמדובר רק בתלמיד אחד או בשני תלמידים, לאפשר להם עדיין את הלימודים הפרונטליים.

אסתי ורהפטיג: זה תמיד נכון בכל קו גבול שהיינו קובעים.

שרן השכל: זה בסדר.

שרן השכל: אנחנו לא מבקשים שלושה, ארבעה, חמישה אלא אנחנו קובעים את זה.

שרן השכל: ב-70 אחוזים קבעתם - קיבלנו.

שרן השכל: אבל היכולת לבוא ולומר על תלמיד אחד או שניים שמשלימים את ה-70 אחוזים.

אסתי ורהפטיג: מי יקבע מי התלמיד הזה או שני התלמידים שצריכים ללכת להיבדק, אם יש לך עוד 30 אחוזים.

שרן השכל: לא, לא להיבדק.

שרן השכל: לאפשר לכיתה ללמוד.

יוסף טייב: דוקטור אפללו, זה בניגוד למכתב שקיבלה יושבת ראש הוועדה מקבוצה מאוד מאוד מכובדת של רופאים כמו פרופסור נדב דוידוביץ, רחל דנקנר, חגי לוין, פרופסור ליימן, פרופסור פלטיאל, דוקטור אייל קופל, דוקטור אסנת קידר.

יוסף טייב: כתבו לנו הבוקר מכתב שהועבר אלינו אחרי שהועבר ליושבת הראש שלנו והם אומרים במפורש את מה שאומרת היושבת ראש.

יוסף טייב: הם כותבים בסעיף 2 איך לעשות את זה.

יוסף טייב: אני חושב שההערות שלהם מאוד נכונות, ראשית, לגבי הצורך לשלוח את כל הכיתה, ושנית, איך לבדוק.

יוסף טייב: צריך לקרוא את מה שהם כותבים.

יוסף טייב: זו קבוצה מאוד מכובדת של פרופסורים ואני חושב שהם נותנים לנו את כל הפתרונות האלה.

יוסף טייב: אני חושב שמה שאתם אומרים, אין לו הגיון פנימי לתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: במכתב הזה הם גם מדברים אתנו בנושא הפיילוט.

יוסף טייב: הם אומרים לנו למה לא צריך לעשות את הפיילוט אלא מיד להתחיל את הדבר הזה.

שרן השכל: אני אתן את רשות הדיבור לעופר כסיף כי הוא ביקש.

עופר כסיף: בנוסף למה ששמענו ומה שראינו במצגת ובמחקר החשוב של מרכז המחקר והמידע ולא בפעם הראשונה, צריך להוסיף כמה דברים לגבי הסכנות שבבידוד.

עופר כסיף: חברי חבר הכנסת שין שאל לגבי הנושא של האובדנות, עלייה מאוד גדולה באובדנות.

עופר כסיף: יש עוד הרבה מאוד בעיות נוספות שכבר נכתב עליהן וגם עסקנו בהן עוד בשנה שעברה כמו למשל הפרעות אכילה.

עופר כסיף: יש עלייה מטאורית בשיעורי האנורקסיה והשמנת יתר, ויש עוד תופעות אחרות שקשורות להתנהגות חברתית, בין אם זו עלייה באלכוהוליזם או שימוש בסמים.

עופר כסיף: יש אוסף של בעיות.

עופר כסיף: אחד הדברים שהוזכרו וחשוב להדגיש זה את הגידול בפערים החברתיים, מה שגם היה ידוע.

שרן השכל: דיברנו על זה בישיבה הקודמת.

עופר כסיף: לדבר הזה יש כמובן השלכות לטווח ארוך.

עופר כסיף: צריך לתת על זה את הדעת.

עופר כסיף: אני מזכיר את כל זה כי אחד הדברים שעלו בכמה דיונים בעבר זה הצורך למצוא את האיזון הראוי בין צרכים רפואיים שונים ואומר למה הכוונה.

עופר כסיף: אני זוכר שדיבר כאן בזמנו פרופסור חגי לוין, שאני מבין שהוא נמצא ב-זום, ואני מבקש גברתי היושב ראש שתינתן לו הזדמנות לדבר כי יש לו דברים מאוד חשובים בקשר הזה.

עופר כסיף: בזמנו מה שאמר פרופסור לוין בזמנו, כיושב ראש איגוד רופאי הציבור, זה שכאשר רופא נותן תרופה, הוא בודק לא רק האם היא מועילה אלא גם האם היא לא מזיקה.

עופר כסיף: אני אומר אך זה כי הבידוד צריך באיזונים נכונים לבדוק עד כמה הוא מועיל ועד כמה הוא מזיק.

שרן השכל: לכן המתווה של כיתה ירוקה הוא כל כך חשוב.

עופר כסיף: לזה אני מכוון.

עופר כסיף: לפעמים הנזק יותר גדול מאשר התועלת.

עופר כסיף: כאן אני רוצה להתייחס גם לנושא של כיתה ירוקה ולומר שני דברים מאוד בקצרה.

עופר כסיף: דבר ראשון, אנחנו חייבים לקחת בחשבון את ההחלטות המאוד משמעותיות של ה-FDA.

עופר כסיף: אנחנו לא יכולים להתעלם ממה ש-FDA קיבל וזה אתמול או שלשום.

שרן השכל: אתמול אבל קח בחשבון שה-FDA אישר נכון לעכשיו את גיל 65.

שרן השכל: הגילים האחרים נמצאים עדיין בשלבי ניסוי, ידע ופיתוח.

שרן השכל: חשוב לתת לזה משקל אבל בוא נשים את זה בקונטקסט הנכון ולא בקונטקסט שניסו לרכב עליו.

עופר כסיף: אני מציע שגם כאן ניתן לפרופסור לוין להסביר את זה כי הוא המומחה.

עופר כסיף: אני אומר שוב שה-FDA קיבל החלטה, שיש כאלה שקוראים לה דרמטית ויש כאלה שמבחינתם היא פחות דרמטית.

עופר כסיף: אני לא נכנס לזה אבל אי אפשר להתעלם מההחלטה הזאת.

עופר כסיף: ה-FDA קיבל החלטה כרגע לא לחסן למשל ילדים.

עופר כסיף: אני לא מדבר כרגע על החיסון כשלעצמו את הילדים, אני כן מדבר על הנושא של התו הירוק, האם נכון יהיה לדרוש התחסנות כדי לתת תו ירוק וכדי לקיים את מה שנקרא כיתה ירוקה.

עופר כסיף: צריך גם לקחת בחשבון – יש לי הרבה דברים לומר אבל אני אקצר ולא אכנס לכל המרכיבים – שתהיה השפעה של החלטת ה-FDA על הנכונות של ההורים לחסן את הילדים, ובצדק.

עופר כסיף: לכן אנחנו לא יכולים להתעלם מזה כשאנחנו רוצים לאשר תקנות כאלה או אחרות כולל הנושא של הכיתה הירוקה.

עופר כסיף: צריך לחשוב על זה.

עופר כסיף: הדבר האחרון באמת, שהוא לא לעכשיו אבל חשוב לי לומר אותו.

עופר כסיף: צריך למצוא את הזמן לדון איך אנחנו מובילים מהלך הדרגתי של צמצום משמעותי של גודל הכיתות.

עופר כסיף: זה גם מפתח מועיל בנושא של החינוך כשלעצמו וגם יאפשר לנו להתמודד עם מגפות, חלילה, עתידיות.

שרן השכל: עשו מחקרים גם באירופה והראו שצמצום הכיתות מבחינה פדגוגית, לא בהכרח משפר את הציונים.

קריאה: אנחנו לא מדברים על הכלים אלא מדברים על ההישגים.

שרן השכל: מבחינה בריאותית יש לנו כאן בתקנות את העניין הזה, הם כן הכניסו את העניין של צמצום מגעים.

אלון טל: אני יכול לומר שאני עשיתי מחקר וכיתות קטנות יותר הן פחות אלימות.

שרן השכל: יכול להיות.

שרן השכל: חבר הכנסת משה קינלי, בבקשה.

משה טור פז: אני רוצה להעיר כאן מספר הערות.

משה טור פז: גם אני מברך על העובדה שבסופו של דבר הגיעו אלינו התקנות, גם אם באיחור.

משה טור פז: אני חושב שזו שנת הלימודים הראשונה שמערכת החינוך נערכת לקראתה ונכנסת אליה בתקופת הקורונה.

שרן השכל: נכון.

משה טור פז: בשנה שעברה, בואו נודה על האמת, הייתה אשליה.

שרן השכל: ב-12:00 בלילה להורים לא היה מושג מה קורה עם הילדים למוחרת.

משה טור פז: נכון.

משה טור פז: אני חושב שמה שצריך להנחות אותנו כוועדה וצריך להנחות גם את העבודה גם של משרד הבריאות וגם של משרד החינוך זה שאנחנו חייבים לייצר מקסימום לומדים לצד מגפת הקורונה.

משה טור פז: לכן צריכים להנחות אותנו מספר דברים ואני רואה שמשרד הבריאות מתקדם לקראתם אבל בעיניי הוא עוד לא שם.

משה טור פז: קודם כל, נתון התחלואה הקשה בקרב ילדים.

משה טור פז: בימים האחרונים התפרסמו נתונים לפיהם אחוז מאוד גבוה מכלל החולים בישראל היום, מספר די גבוה, הם ילדים, אבל כמה מתוך אותם ילדים הם חולים קשים ומאושפזים, זה נתון שמאוד משפיע על ההחלטות שלנו.

משה טור פז: אם המספר הוא באמת נמוך כמו שמדובר, אני חושב שיש לזה השפעה על סוגיית מערכת החינוך.

משה טור פז: כמו שאמרה היושבת ראש, גם אני קורא כאן, הנושא של ביטול הבידוד לכיתה אל מול הפיילוט, זה משהו שהוא דרמטי להמשך עבודת מערכת החינוך.

משה טור פז: פורסמו בימים האחרונים נתונים לגבי 140 אלף ילדים מבודדים מתוך מערכת החינוך.

משה טור פז: מצד אחד זה פחות מחמישה אחוזים במערכת ומצד שני זה הרבה.

משה טור פז: כולנו שומעים את הקולות האלה ואנחנו צריכים שיהיה לוח זמנים, גם לוועדה, מתי נוכל לדבר על הדבר הזה בזמן של אחרי החגים כי היינו רוצים ככל המוקדם לייצר פתרונות אחרים, כמו אמר לפניי פרופסור שין.

משה טור פז: דבר שלישי.

משה טור פז: הנושא של בדיקות הקורונה, בישיבה הקודמת, נדמה לי לפני כשבועיים, כאשר 82 אחוזים מהרשויות היו או אדומות או כתומות.

משה טור פז: זה אומר שסוגיית מי שלומד בגילים אלה, היא מאוד מאוד דרמטית.

משה טור פז: יש לנו כיתות שאין בהם 70 אחוזים חיסון ואנחנו יודעים שיש כאן גם הטעיה סוציו אקונומית היכן יש 70 אחוזים חיסון.

משה טור פז: אנחנו ביותר ויותר רשויות בהן לא לומדים.

משה טור פז: נוסיף לכך את העובדה שלמידה מרחוק, נכון להיום, בישראל לא מצליחה וברוב רובם של המקומות אנחנו מקבלים דיווח על אחוזים מאוד נמוכים, גם של כניסה לשיעורים של למידה מרחוק וגם של אפקטיביות.

משה טור פז: לכן הנושא של תוספת בדיקות קורונה ל-70 אחוזים, כמשלימה ל-70 אחוזים, כך שמאפשרת לילד ללמוד, היא כן יכולה להשפיע על אלפי כיתות בישראל שילמדו אחרי החגים.

משה טור פז: אני חושב שצריך לשקול אותן, אם לא בתקנות האלה, אז בתקנות הבאות.

משה טור פז: עוד הערה שהיא הערה טכנית אבל היא הערה מהותית.

משה טור פז: בתקנות, כמו שקיבלנו, ה-30 בספטמבר מופיע כתאריך מכריע שבו צריכים להציג בדיקה אבל יכולות כל מיני נסיבות בגללן זה לא יקרה ב-30 בספטמבר אלא זה יקרה למשל למוחרת או באותו שבוע.

משה טור פז: כרגע התקנות, כמו שהן מוצעות לפנינו, מתייחסות לתאריך אחד.

משה טור פז: נגיד שכיתה לא הגיעה כי זאת רשות אדומה, האם למוחרת אין חובה להציג את הדבר הזה?

משה טור פז: בתקנות, כפי שהן כתובות כרגע, זה לא מופיע.

משה טור פז: אני מציע שזה יתוקן כי יש כאן מבצע לאומי של בדיקות אחרי החגים וצריך להביא את זה לידי ביטוי כך שזה יבוא לידי ביטוי גם אם ב-30 בספטמבר, מאיזושהי סיבה, לא יתקיימו לימודים.

משה טור פז: הערה אחרונה.

משה טור פז: מערכת החינוך היום, בנוסף ל-220 אלף אנשי הוראה קבועים, עובדי משרד החינוך, רשתות ורשויות, יש עשרות אלפי מורים מן החוץ, מה שקוראים בשפה העממית לפעמים מורי תל"ן.

משה טור פז: המורים האלה לא באים לידי ביטוי בתקנות ולפי פניות שקיבלנו בהרבה מאוד מקרים, בגלל רצון המנהלים והמורים להיות על הצד היותר בטוח, הם לא מלמדים כיום במערכת.

משה טור פז: כלומר, במצב הנוכחי כרגע, נגרעות ממערכת החינוך עשרות אלפי שעות מדי שבוע של מורים שהם לא מורים קבועים.

משה טור פז: אנחנו כוועדה שרוצה שמערכת החינוך תפעל באופן סביר ככל הניתן, אני מציע שניתן את דעתנו וגם נתייחס ספציפית בתקנות הבאות למה שנקרא מורים מן החוץ ונגיד שאלה התנאים בהם מורה מן החוץ מלמד בבית ספר.

משה טור פז: למשל, הוא צריך להציג תו ירוק.

שרן השכל: את זה כבר הכנסנו והתייחסנו.

שרן השכל: נאמר שאין שום מניעה שהם ילמדו ובלבד בלי תו ירוק.

משה טור פז: ועדיין אנחנו מקבלים פניות שבהרבה מאוד מקומות זה לא קורה.

תמי סלע: הבעיה ביישום ולא בתקנות

משה טור פז: יכול להיות.

תמי סלע: התקנות חלות על כל הצוות שעובד.

משה טור פז: כולל מורים מן החוץ.

תמי סלע: כן.

משה טור פז: יש כרגע במצב הנתון הרבה מאוד שעות שהמערכת לא מקיימת.

שרן השכל: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

אימאן ח'טיב יאסין: צוהריים טובים לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שלמרות שאנחנו כבסר יותר משנה, כמעט שנה וחצי, בסיטואציה הזאת, שוב אנחנו נופלים באותן בעיות ואנחנו מגיעים למקום בו אנחנו צריכים לאשר תקנות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שלפני שאנחנו מאשרים את התקנות או לא מאשרים אותן, אנחנו צריכים לחשוב על ההשלכות וההשפעות שלהן על כל הקהלים שנוגעים להן.

אימאן ח'טיב יאסין: המחקר שראינו כאן, בעיניי התמונה הייתה על הקיר.

אימאן ח'טיב יאסין: ראינו וידענו גם ממחקרים קודמים איך הקורונה השפיעה על כלל האוכלוסייה ובתוכה גם על הילדים ועל כל הנושא של הבדידות וההתאבדויות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו כאן לא מתייחסים ולא מזכירים את ההורים ולא מדברים על מה שקורה אתם ומה קורה עם הילדים שרק מתחילים ללמוד בכיתה א' והם בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: מדברים על משפחות חלשות ואני בכלל מתנגדת לביטוי משפחות חלשות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת שצריך לאמץ את הביטוי הזה כי למילה יש משמעות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על משפחות מוחלשות ומצד שני המוסדות, הרשויות של המדינה, אמורים לתת להם כלי ויד כדי לצאת מהמקום הזה והמשפחות לא יוצאות ממנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו עוזרים לילדים האלה שנמצאים בבתים ולהורים שלהם אין אפשרות לקחת בידיים שלהם, במיוחד אלה שמתחילים בתוך בית הספר או כאלה שנמצאים בכיתות מענבר או לקראת סיום תיכון.

אימאן ח'טיב יאסין: בנושא הזה אני רוצה להתייחס לחדשות שהיו היום לפיהן יש חלוקה של 35 אלף מחשבים לתלמידים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשים את זה גם על שולחן הוועדה ולבדוק איך החלוקה הזאת תיעשה, למי מיועדים המחשבים האלה והאם הם בכלל מספיקים לצורך שקיים בשטח.

שרן השכל: אני אומר לך ספציפית בנוגע לדיון שקיימנו כאן על פתיחת שנת הלימודים במגזר הערבי.

שרן השכל: הנתון ממשרד החינוך על החוסר של מחשבים במגזר הערבי עמד על 3,000 מחשבים.

שרן השכל: אמרנו למשרד החינוך שבגלל שבמערכת החינוך הערבית, היא פועלת כרגיל במהלך החודש הזה, נמלא את החוסר הזה לפני ולהקדים.

אימאן ח'טיב יאסין: 3,000 מחשבים?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: 3,000 מחשבים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אומרת לך בוודאות שתכפילי את המספר לפחות בעשר.

אימאן ח'טיב יאסין: לפחות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אומרת לך בוודאות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני ממש מופתעת.

אימאן ח'טיב יאסין: 3,000 מחשבים?

אימאן ח'טיב יאסין: בואי נסתכל על הדרום.

אימאן ח'טיב יאסין: רק הדרום.

אימאן ח'טיב יאסין: המספר הזה הזוי.

שרן השכל: משרד החינוך אמור לדווח לנו בחזרה בעניין הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שצריך לבקש בדיקה חוזרת, לראות על מה הם מסתמכים ולבדוק את הנתון הזה.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: תבדקו את בקשת הדיווח שלהם לעניין המחשבים.

יוסף טייב: סליחה, שאלה לגבי ילדי החינוך המיוחד.

יוסף טייב: האם הם מוחרגים מהדרישה?

שרן השכל: אנחנו נדבר על זה.

שרן השכל: נכון לעכשיו הם לא מוחרגים.

שרן השכל: ברגע שנתחיל לעבור על התקנות, אנחנו נעבור אחת אחת וניכנס לעומק.

שרן השכל: יש הרבה סוגיות.

יוסף טייב: אני רוצה שיהיה איזה רצף של הזיכרון ההיסטורי של הוועדה הזאת ושל מה שעשינו כי אנחנו עוברים לעתים סעיף סעיף ואנחנו שוכחים את התמונה הכללית.

יוסף טייב: אני רק רוצה שנזכיר לעצמנו את התמונה הכללית.

יוסף טייב: ראשית, קיבלנו החלטה מושכלת ונכונה, לדעתי, על פתיחת שנת הלימודים בכל המתווים בלי סגרים, שזה דבר חשוב.

יוסף טייב: שנית, אנחנו קיבלנו החלטה כרגע לתוך המערכת הזאת, באמת לנסות איכשהו להבין את מה שאמר קודם ידידי חבר הכנסת קינלי, בתוך הנושא הזה, לגבי אפקט המחלה.

יוסף טייב: אנחנו רואים גם, ודיברנו על זה כאן בוועדה הזאת, את הצורך להוריד את החסמים ברמה הזאת של הכרעות מערכתיות.

יוסף טייב: ראינו גם השבוע, ממש השבוע, עת פורסמה העבודה הזאת שיצאה על ידי המכון לדמוקרטיה שמראה כמה אנחנו יותר מדי ריכוזיים לרבות בתקופת הקורונה ומה זה עושה יחסית לכל מדינות ה-OECD.

יוסף טייב: אנחנו הכי ריכוזיים.

יוסף טייב: יש לזה יתרונות מבחינת הוראות אבל יש לזה חסרונות גדולים כי אנחנו שומעים גם מחברינו לגבי הסקטורים השונים בחברה.

יוסף טייב: לכן לתת את הסמכותיות לעבודה שנעשתה, מראה לנו את זה.

יוסף טייב: לכן אני אומר שגם היום אני מבקש מיושבת הראש שנקבל החלטות ברמה האסטרטגית כאן ונהיה אמיצים - עד עכשיו היינו אמיצים - לגבי הרעיון של כמה שיותר בבתי הספר וכל הדבר הזה.

יוסף טייב: שנית, אנחנו לא נוכל לתת לכל דבר את הפתרון שלו.

יוסף טייב: צריך להעצים את האנשים בתוך השטח כי אנחנו יודעים שאי אפשר, גם מבדיקת ה-PCR, וכי לא כל אוכלוסייה יכולה לבצע את הבדיקות ואז התוצאות לא יהיו באותה תקופה.

יוסף טייב: אנחנו רואים את זה.

יוסף טייב: לא לכל אוכלוסייה יש את אותן מעבדות.

יוסף טייב: אז אנחנו נקבל את התמונה הגדולה יותר עם אחריות, שתוריד את האחריות לשטח בתהליך הדרגתי.

יוסף טייב: אני לא אומר שאנחנו נהיה הולנד בתוך הדבר הזה, כמו שהם מדווחים, שהם השאירו שני אחוזים מההחלטות, מה שהם מספרים לנו בנושא חינוך של בתי הספר.

יוסף טייב: בסדר, לא, אבל קצת.

יוסף טייב: הקורונה עבורנו היא הזדמנות קצת לבזר את הנושא של האחריות.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: חבר הכנסת טל, רצת לומר משהו?

אלון טל: לא.

עופר כסיף: אפשר לתת לפרופסור לוין לדבר?

שרן השכל: עוד מעט.

שרן השכל: זה יהיה דיון משולב ואנחנו ניתן גם למוזמנים את ההזדמנות לדבר.

שרן השכל: היועצת המשפטית של הוועדה, בבקשה.

תמי סלע: תודה.

תמי סלע: ממש כמה מילים.

תמי סלע: את ההערות הספציפיות אני מציעה שנעיר סביב הסוגיות עצמן.

תמי סלע: בתקנות הקודמות הוועדה החליטה לקצר את התוקף שלהן עד ה-19 בספטמבר כך שלמעשה היום בחצות הן פוקעות.

תמי סלע: היו כמה דברים שהוועדה ביקשה שייכנסו לתקנות וחלק מהם כן נכנסו ונראה זאת עת נגיע אליהם.

תמי סלע: אני רוצה לומר, בהמשך למה שאמרת על לוח הזמנים, שבדרך כלל המתווה של חוק הסמכויות המיוחדות, חוק הקורונה, הוא שתקנות מגיעות אל הוועדות לפחות 24 שעות לפני שהן נכנסות לתוקף ובעצם משאירות לוועדה אפשרות לפיקוח ראש שהוא קצר אבל הוא עדיין קיים.

תמי סלע: היה חשוב לכנסת לשמור על העיקרון הזה, שתקנות, במיוחד תקנות שיכולות לקבוע הוראות פליליות, מינהליות וגם הוראות שמגבילות מאוד חירויות וזכויות יסוד, יקבלו את האפשרות לפיקוח מראש של הכנסת.

תמי סלע: לפי החוק יש גם אפשרות להשתמש בחריג, שנקרא חריג הדחיפות, שהממשלה יכולה להשתמש בו אם יש צורך להכניס באופן מיידי תקנות לתוקף.

תמי סלע: אני רוצה להסב את תשומת לבכם לכך שנעשה בחריג הזה שימוש במקרה הזה כיוון שהתקנות הגיעו אלינו פחות מ-24 שעות לפני שהתקנות הנוכחיות פוקעות.

תמי סלע: אני רוצה לומר שזו לא הייתה כוונת המשורר, לנסיבות בהן לא מצליחים להגיע להסכמות ואולי לא מתארגנים מספיק זמן מראש כי הרי היה ידוע מתי התקנות פוקעות וגם מה הסוגיות שהוועדה העלתה שמבקשות שינוי.

תמי סלע: זה כבר היה ידוע הרבה ימים קודם לכן.

תמי סלע: החריג של הדחיפות יותר נועד לנסיבות חדשות שפתאום קרו.

תמי סלע: אני יכולה לתת לכם דוגמה ממבצע שומר החומות כאשר קבעו כל מיני דברים שפתאום התעוררו בגלל נסיבות בלתי צפויות ואז השתמשו בחריג הדחיפות.

תמי סלע: היו בזמנו מקרים לא מעטים שעשו בו שימוש כאשר זה היה בוועדת החוקה והייתה הרבה ביקורת על כך, ביקורת שנאמרה על הממשלה, שזה לא המקרה המצדיק.

תמי סלע: אני חושבת שגם כאן זה לא המקרה המצדיק.

תמי סלע: אגב, בדברי ההסבר גם לא ניתנו הסברים למה נעשה שימוש בחריג הדחיפות במקרה הזה.

תמי סלע: זאת אומרת, איזה נסיבות בלתי צפויות וחדשות יש כאן.

אסתי ורהפטיג: אין חובה בחוק.

אסתי ורהפטיג: אין נסיבות חדשות ובלתי צפויות בחוק.

תמי סלע: אני יודעת שאין.

אסתי ורהפטיג: אין דרישה כזאת.

אסתי ורהפטיג: האמירה שכאילו לא נימקנו כפי שנדרש בחוק, היא לא מדויקת.

תמי סלע: אני אומרת שכך הכנסת ראתה את זה בגלל החשיבות הרבה של פיקוח מראש, של לפחות 24 שעות.

אסתי ורהפטיג: אני לא חולקת על הדחיפות, אני רק מבקשת לדייק בדרישות של החוק ולא ליצור את הרושם כאילו לא עמדנו בדרישות החוק.

תמי סלע: לא אמרתי שהחוק דורש את זה.

תמי סלע: אני מדייקת.

תמי סלע: כתוב דחיפות.

תמי סלע: זאת הערה לעניין השימוש בחריג הדחיפות אליו רציתי להפנות את תשומת לבכם.

תמי סלע: לגבי התקנות עצמן.

תמי סלע: הן ייכנסו לתוקף היום בחצות ותוקפן עד ה-17 באוקטובר ברוב העניינים.

תמי סלע: יש כאן עניינים מסוימים בהם התוקף קצת שונה ונדבר על זה.

תמי סלע: אני חושבת שאפשר להתחיל לקרוא כדי שנדון בכל עניין ועניין לגופו.

תמי סלע: יש כאן הרבה סוגיות.

שרן השכל: מצוין.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: אנחנו ניתן לשלושה דוברים מה-זום את זכות הדיבור.

שרן השכל: אנחנו נתחיל בפרופסור חגי לוין שנמצא אתנו ב-זום.

שרן השכל: פנו אלי כמה אנשים וביקשו את רשות הדיבור ולכן אני אתן שתי דקות לכל אחד להציג את הדברים ולאחר מכן, אם יהיו הערות ספציפיות לגבי כל סעיף וסעיף, אני אעלה ב-זום את הנוכחים.

פרופ' חגי לוין: שלום.

פרופ' חגי לוין: תודה לך גברתי היושבת ראש.

פרופ' חגי לוין: אנחנו הנחנו נייר עמדה ואני באמת מבקש גם מהמשרדים וגם מחברי הוועדה לקרוא אותו בעיון.

פרופ' חגי לוין: נשמח לפרט יותר.

פרופ' חגי לוין: המטרה משותפת לכולנו והיא לראות איך אנחנו ממשיכים בפעילות החינוכית בתקופת הקורונה, תוך שמירה על הבריאות.

פרופ' חגי לוין: הפרטים חשובים אבל גם התמונה הכוללת.

פרופ' חגי לוין: אי אפשר לחכות לפיילוט.

יוסף טייב: נכון.

חגי לוין: אנחנו לא עשינו פיילוט כשהתחלנו לחסן לראשונה במנה השלישית וטוב שהתחלנו לחסן במנה שלישית.

חגי לוין: ילדי ישראל לא יכולים לחכות לפיילוט הכיתה הירוקה.

חגי לוין: כבר היום ברור, גם מנתונים בעולם וגם מהנתונים בישראל, שהבידודים גורמים יותר נזק מאשר תועלת.

חגי לוין: אנחנו מציעים הצעות קונקרטיות איך אפשר לשפר את זה והדבר העיקרי הוא לעבור מגישה שמטילה את כל האחריות על הילד ועל ההורה לגישה קהילתית.

חגי לוין: הבדיקות צריכות להתבצע בבית הספר וכך אנחנו גם נוכל לקבל מיד מידע ולהחליט על פעולה מבחינת בידוד הכיתה וגם הילדים לא יצטרכו לחכות שעות בפקקים כשלא לכולם יש רכב פרטי שמאפשר את ביצוע הבדיקה.

חגי לוין: צריך ממונה בריאות בכל בית ספר.

חגי לוין: איך אפשר להחליט על מדיניות שכולם נבדקים בחזרה ללימודים אבל אין ממונה בריאות שמרכז את המידע, אין למי לפנות בשאלות.

חגי לוין: אם רוצים לעשות את הפעולה הזאת של בדיקת כל הילדים לפני החזרה, צריך להציב עמדת בדיקה בבית הספר.

חגי לוין: אני מכיר אישית חבר שפשוט פתח את הערכה בבית, רצו לעשות את הבדיקה ביום של החזרה ללימודים, והנוזל נשפך ולא ניתן היה לבצע את הבדיקה.

חגי לוין: צריך לחשוב על הפרטים, לאפשר השלמה של בדיקה בבית הספר וכך באמת מממשים את הזכות לכולם לבצע את הבדיקה.

חגי לוין: להחליט על הצהרה, מהי הצהרה?

חגי לוין: הצהרה בווטסאפ תקפה?

חגי לוין: הכול צריך להיגזר מהעקרונות הכלליים.

חגי לוין: אנחנו לא נצליח דרך מערכת החינוך למגר את המגפה.

חגי לוין: במקביל, כשאנחנו מאפשרים התקהלויות של 400 איש בחתונות, אנחנו רודפים אחרי הילדים שהם לא החולים העיקריים ולא מנוע ההדבקה של המגפה הזאת.

חגי לוין: לגבי בדיקת PCR.

חגי לוין: אנחנו יודעים שבדיקת אנטיגן היא בדיקה סגולית טובה ולכן צריך לחשוב האם אכן במגן חינוך צריך תמיד בדיקות PCR או שאפשר לשלב בדיקות אנטיגן.

חגי לוין: אני מזהיר מפני הנושא שנדרשות שלוש מנות חיסון החל מה-1 במארס עד ה-3 באוקטובר, מה זה אומר מבחינת בתי הספר התיכוניים, האם כתוצאה מכך ייסגרו כיתות רבות בבתי הספר התיכוניים, ואולי צריך לצורך ה-70 אחוזים בתיכוניים להסתפק בשתי מנות כהוראת שעה כי אחרת אנחנו נבטל לימודים רבים ולא בטוח בצורה שהיא מוצדקת מבחינה אפידמיולוגית.

חגי לוין: כל הדברים הנוספים כתובים במסמך אבל יש כאן איזושהי ריצה אחרי הילדים כשבעצם אנחנו צריכים להסתכל בצורה יותר רחבה.

חגי לוין: יש פתרונות אחרים בתוך מערכת החינוך שלא יישמנו.

חגי לוין: אוורור יותר טוב של הכיתות, לחנך לבריאות, ילד חולה לא מגיע לבית הספר, אסור שהבדיקה תגרום לאשליה שאם הילד משתעל או הוא עם חום, אז אם הבדיקה שלילית הוא יכול לבוא לבית הספר ועוד ועוד פרטים שאני אשמח לדבר עליהם בדיון עת יעלו הפרטים הרלוונטיים.

חגי לוין: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך על הדברים החשובים.

שרן השכל: אני רוצה לתת את רשות הדיבור למזכ"לית הסתדרות המורים, יפה בן דוד שנמצאת אתנו ב-זום.

שרן השכל: שלום לך, לרשותך ארבע דקות.

יפה בן דוד: שלום לכולם.

יפה בן דוד: ברשותכם, אני רוצה לדבר על שני נושאים.

יפה בן דוד: אני אתחיל בנושא הראשון ואחר כך ימשיך עו"ד דן חי שנמצא אתנו.

יפה בן דוד: נמצאת אתנו גם ענת דדון, יושבת ראש המחלקה לגננות.

יפה בן דוד: אני רוצה להתחבר דווקא לדברים שגברתי יושבת הראש אמרה בנושא של התקנות שבאמת הגיעו אליהם בזמן כל כך קצר ומצפים שתקבלו החלטות שהן החלטות באמת גורליות לגבי כולם.

יפה בן דוד: אני גם מתחברת לדבריה של חברת הכנסת אימאן בנושא, שצריך לחשוב היטב על ההשלכות של התקנות לפני שמאשרים אותן.

יפה בן דוד: אני רוצה להתייחס לכך שמבקשים ממנהל בית הספר, שהוא מנהל המוסד, או הגננת, שהיא תמנע את כניסתם של תלמידים שלא מגיעים עם אישורים חתומים על ידי ההורים שבוצעה להם בדיקת הקורונה ואם אי אפשר לה-... אותם, יחזיקו אותם באיזה מקום, יבודדו אותם, עד שההורים יבואו לקחת אותם.

יפה בן דוד: חברים, מישהו כאן כנראה התבלבל.

יפה בן דוד: התבלבל לחלוטין.

יפה בן דוד: התפקיד של המנהלים ושל הגננות, הם לא סלקטורים, הם לא פקחי קורונה.

יפה בן דוד: המנהלים והגננות הם אנשי חינוך.

יפה בן דוד: הם בונים שנים על גבי שנים את מערכת היחסים שלהם שמושתתת על יחסי אמון של הורים עם תלמידים וכיום באים ואומרים להם להפר את זה בצורה מאוד פוגענית.

יפה בן דוד: המנהלים אמרו לי בצורה חד משמעית, וגם הגננות, שזו גזרה שהם לא יכולים לעמוד בה.

יפה בן דוד: זו גם גזרה שלא יכולה להתבצע מסיבה אחת פשוטה, שזה נוגד את האופי של התפקיד שלהם.

יפה בן דוד: התפקיד שלהם הוא להכיל את התלמידים, התפקיד שלהם הוא לקבל כל תלמיד לבית הספר, שלא לדבר על חוק חינוך חובה, והיום הם אלה שימנעו את הכניסה של התלמידים?

יפה בן דוד: מישהו כנראה שם השתגע.

יפה בן דוד: סליחה שאני אומרת את זה בצורה הקיצונית ביותר.

יפה בן דוד: אני מודיעה בצורה חד משמעית, אני מבקשת מכל אחד ואחת מכם לא לאשר את התקנה הזאת.

יפה בן דוד: בתקנות שהיו בעבר מדובר על מי שמחזיק את המוסד.

יפה בן דוד: מחזיק המוסד היא הרשות.

יפה בן דוד: דיברו על נאמן קורונה ופתאום לא מדברים עליו.

יפה בן דוד: תכניסו את נאמן הקורונה כמו שאמרתם שב-1 באוקטובר ייכנס נאמן קורונה והוא יתפעל את כל המערכת הזאת.

יפה בן דוד: אנחנו לא נאפשר ולא ניתן שתהיה פגיעה קשה מאוד בתלמידים.

יפה בן דוד: רק לפני חצי שעה שמענו מחקר, שמענו מחקרים שאנשים מאוד מכובדים הציגו אותם, על ההשלכות הנפשיות והרגשיות שקרו לילדים בעת הקורונה, בעת הבידודים.

יפה בן דוד: חברים, אתם חושבים שלא יהיו השלכות נפשיות רגשיות לילדים האלה שמנהל בית הספר יצטרך לבודד אותם מתלמידים אחרים?

יפה בן דוד: או מנהל בית ספר או מי מטעמו יצטרך למנוע את כניסתם?

יפה בן דוד: הפנייה שלי אליכם היא לא לאשר את התקנה הזאת.

יפה בן דוד: אתם רוצים, תעשו מחזיק המוסד, רשות, פקח, תכניסו את מי שאתם רוצים אבל אנחנו לא פקידי קורונה ואנחנו לא פקחי קורונה.

יפה בן דוד: זה מראה שמישהו שם לא יודע מה לעשות ואומר, בסדר, בוא נפיל הכול על מנהלי בתי הספר ועל הגננות.

יפה בן דוד: אני אומרת את עמדת הסתדרות המורים בצורה שלא משתמעת לשתי פנים.

יפה בן דוד: אם חלילה תאשרו את זה, אנחנו נעתור לבג"ץ.

יפה בן דוד: אנחנו נוציא צו מניעה כדי למנוע את הגזרה הזאת שיכולה להמית את כל מערכת החינוך, ואני מדברת על ילדים, ילדי הגן וכולל כיתה ו'.

יפה בן דוד: אני פונה לשכל הישר שלכם, של כל אחד ואחד מכם, אל תקבלו כל דבר ככתבו וכלשונו, כתורה מסיני.

יפה בן דוד: יש לכל דבר השלכות וההשלכות האלה הן הרות גורל והן גם הרות אסון בשביל מערכת החינוך.

יפה בן דוד: אני רוצה להגיד לכם שאין לי רגע דל.

יפה בן דוד: מרגע שהתקנות האלה יצאו, המנהלות והגננות רועשות וגועשות, ובצדק.

יפה בן דוד: אני חייבת לציין, ואמר את זה גם מנכ"ל מד"א, כשמנכ"ל מד"א פנה אלי לפני יום כיפור ואמר לי שהם רוצים לחלק את בדיקות האנטיגן גם לבתי הספר וגם לגנים וכי אם אנחנו לא נסייע להם בחלוקה, הם לא יוכלו לחלק.

יפה בן דוד: כמובן שנענינו.

יפה בן דוד: הוצאתי הנחיה מתוקנת גם למנהלים וגם לגננות לסייע למד"א לעשות רישום מדויק מי הילדים שקיבלו את בדיקות האנטיגן ומי לא, כדי שההורים שלא קיבלו יוכלו ללכת ולקבל במתחמים.

יפה בן דוד: אנחנו באמת עושים מעל ומעבר ומעבר לתפקיד שלנו אבל יש דברים שהם קו אדום עבורנו והדבר הזה הוא קו אדום והוא קו אדום חד משמעית.

יפה בן דוד: בנושא של צמצום מגעים, נושא אליו התייחסה יושבת ראש הוועדה.

יפה בן דוד: יש דברים שנכתבים מאוד יפה בתקנות.

יפה בן דוד: נאמר שצריך לחלק רק 3,000 מחשבים.

יפה בן דוד: צודקת חברת הכנסת אימאן, זה חלום באספמיה.

יפה בן דוד: אלה עשרות אלפים ילדים שאין להם מחשב.

יפה בן דוד: לכן אנחנו אומרים ועמדתנו לא השתנתה, וחבל שלא מקשיבים לנו, שהפתרון הוא כיתות קטנות.

יפה בן דוד: זה הפתרון.

יפה בן דוד: לא כל זריקות מיליונים ומאות מיליוני שקלים.

יפה בן דוד: כיתות קטנות.

יפה בן דוד: לא קפסולות.

יפה בן דוד: כולם יגיעו לבית הספר.

יפה בן דוד: תנו משאבים למנהלי בתי הספר, תנו להם שעות פיצול, תאמינו לי שהם ידעו בדיוק מה לעשות אבל אל תפילו עליהם ואל תתנו להם החלטות כאשר מדובר בנושא בריאות.

יפה בן דוד: אנחנו לא שם.

יפה בן דוד: אנחנו גם לא נהיה שם.

יפה בן דוד: אני מבקשת ברשותך להעביר את רשות הדיבור לעורך דין דן חי שידבר בנושא של המצלמות ונושא ה-זומים כי הוא טיפל גם בנושא הזה בבג"ץ.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: יש חברי כנסת שביקשו לשאול את יפה מספר שאלות.

שרן השכל: אני חייבת קודם כל לומר שהרבה פעמים לא כל כך הסכמתי עם יפה בן דוד אבל בעניין הזה של השיטור, אני חושבת שיש כאן דברים מאוד חשובים שנאמרים ומהדהדים כאן לחברי הוועדה, בעניין השיטור.

שרן השכל: תקשיבו, כשהיא הייתה כאן ואמרה שמורים לא צריכים לבדוק את ה-70 אחוזים, מי מחוסן ומי לא מחוסן, אמרתי בכנות שיש תקופות בהן גם המורים צריכים להתגייס משום שיש כאן מערכה לאומית בה אנחנו נאבקים.

שרן השכל: גננת שנמצאת בגן, שיש לה ילדים – בואו ניקח מקרה קיצון של הורים שנמצאים על הרצף הנפשי ולא עשו את הבדיקה לילדים, הם מטורללים כאלה, הגננת שיודעת באיזו מצוקה הילדים, מה יהיה אם הילדים עכשיו לא יהיו בגן, באיזו מצוקה הם יהיו, לבוא ולהגיד בדמעות לילד שהוא הולך הביתה?

שרן השכל: זה לדעתי להעמיד את אנשי ההוראה במצב בלתי אפשרי.

שרן השכל: הם בכל זאת מגיעים עם שליחות, אכפת להם מהתלמידים, אכפת להם מהילדים האלה ולהעמיד אותם במצב בו הם יאמרו לילד שהוא לא נכנס – זה לא התפקיד שלהם.

שרן השכל: חבר הכנסת שיין רצה לשאול את יפה בן דוד שאלה.

שרן השכל: בבקשה.

יוסף טייב: גברת בן דוד, אני מקבל הרבה מהדברים שאת אומרת.

יוסף טייב: אני רק רוצה לשאול אותך.

יוסף טייב: הנחת העבודה שלנו היא שבתוך מערכת החינוך מנהלי בתי הספר והמורים הם כמובן האחראים על כל מה שקשור לבתי הספר.

יוסף טייב: היכן את היית רואה את גבולות הגזרה של הפיקוח בנושא המחלה?

יוסף טייב: אני פשוט מנסה להבין עד הסוף.

יוסף טייב: הרי אין כאן עניין של לעומתיות, שיש מערכת שיושבת אי שם ומכתיבה לכם דברים שאתם לא יכולים לעמוד בהם והציבור אינו יכול לעמוד בהם אלא כולנו חושבים על גבולות הגזרה, עד כמה בתי הספר וההנהלות יכולים לעמוד בתקנות או לא בתקנות בתוך הדברים האלה.

יוסף טייב: לכן אני רוצה לשאול אותך היכן את רואה את גבולות הגזרה, איך את משרטטת את גבולות הגזרה בהנחה שאנחנו מקבלים את ההנחה שאנחנו לא רוצים לשלוח את כל הילדים הביתה, בהנחה שאנחנו לא הולכים כרגע, בדקה זאת, לצמצם את כל הכיתות כי הדבר הזה הוא דבר אחר לגמרי מבחינה תשתיתית שאולי ראוי או לא ראוי, ואני לא נכנס לזה.

יוסף טייב: אבל מה את רואה כרגע במציאות הנוכחית ש-140 אלף ילדים נשלחו בהתחלה לבידוד ואנחנו יודעים שזה לא מסייע לאור הנתונים במהלך השנה.

יוסף טייב: היכן את היית רואה ברמה החיובית, לא רק כביקורת על התקנות, את היכולת שלכם לפעול.

אימאן ח'טיב יאסין: ברשותך, לפני שאני יוצאת אני רוצה לומר משפט אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת לצאת.

שרן השכל: רגע.

שרן השכל: יש לנו עוד שני דוברים ואני רוצה לתת את ההזדמנות ליפה בן דוד לענות.

שרן השכל: נראה לי שהשאלה הייתה מובנת.

שרן השכל: אחרי יש לנו עוד שני דוברים ואנחנו חייבים להתחיל לקרוא את התקנות.

שרן השכל: אנחנו ניכנס לפרטי פרטים בכל סעיף וסעיף.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להעיר הערה.

שרן השכל: בתוך כל הסעיפים יש את כל הנושאים האלו.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא קשור לזה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה קשור לנושא של המחשבים.

שרן השכל: ברגע שנגיע לעניין של הלימודים מרחוק, אנחנו נדון גם בזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל לפני שמתחילים לחלק, אני מבקשת - - -

שרן השכל: ביקשתי.

שרן השכל: אנחנו לא מתפרצים אלא אנחנו מדברים ברשות דיבור.

שרן השכל: יפה בן דוד, בבקשה.

יפה בן דוד: על הנושא הזה רצו להביא נאמן קורונה.

יפה בן דוד: אמרו שיהיה נאמן קורונה ב-1 באוקטובר ונאמן הקורונה הוא זה שיטפל בכל הנושא של הקורונה.

יפה בן דוד: אנחנו עדיין לא ראינו שנכנס נאמן קורונה.

יפה בן דוד: דעתנו הייתה שהיה צריך להכניס כבר מתחילת שנת הלימודים ולא לחכות עד ה-1 באוקטובר.

יפה בן דוד: אנחנו יודעים שנתקלו בבעיות לדייק את נאמן הקורונה כי נאמן קורונה גם צריך לעשות בדיקות.

יפה בן דוד: אני אומר לכם גם מה הטעות שחוזרת על עצמה.

יפה בן דוד: לא למדו משנה קודמת – יש הרבה פעמים שלא למדו – אבל ראינו שכאשר נתנו להורים לחתום על הצהרה שהם עשו בדיקות חום לילדים, ראינו מה קרה.

יפה בן דוד: ההורים לא עשו.

יפה בן דוד: אני לא רוצה לומר כולם אבל רובם לא עשו, חתמו על הצהרה באותו רגע שנכנסו לבתי הספר, יש כאלה שנתנו הצהרה לשבוע ימים.

יפה בן דוד: לכן אני שוב חוזרת ואומרת שאתם סומכים על ההורים שיהיו מספיק אחראיים אבל חברים, יש כאן הרבה הורים שהם לא אחראיים.

יפה בן דוד: שוב אתם נותנים להם את האחריות לגביהם.

יפה בן דוד: אבל אם היה נאמן קורונה – ולנאמן קורונה אין גישה או מגע או את הקשר הישיר והאישי שיש לאנשי ההוראה ביום יום ואני שוב חוזרת ואומרת ששנים לוקח לנו לבנות מערכת יחסים של אמון עם ההורים וגם עם הילדים ולו אין את הקשר הזה כי הוא חיצוני - הוא היה יכול לעשות את הדברים האלה כדי לא לשלוח ילדים לכיתות, אבל יש גם את הפתרון שנאמן הקורונה יעשה את הבדיקות.

יפה בן דוד: הרי רצו להפעיל את הכיתה הירוקה.

יפה בן דוד: אני גם אומרת שזה לא יהיה באוקטובר.

יפה בן דוד: חברים, צריך לזה כוח אדם.

יפה בן דוד: יש דברים שנכתבים מאוד יפה אבל לא חשבו על היישום שלהם כי היישום שלהם הוא מאוד קשה.

יפה בן דוד: שוב אני אומרת שגם אם אין פתרונות, לא יכול להיות שכל הזמן אנחנו נהיה הפתרון.

יפה בן דוד: לא יכול להיות דבר כזה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני אתן את זכות הדיבור לענת דדון, ראש המחלקה לגננות, ולדן חי.

עופר כסיף: אפשר יהיה לשמוע גם את ארגון ההורים?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: הם הבאים בתור.

דן חי: אולי אני אתחיל.

דן חי: אני קודם אציג את עצמי.

דן חי: אני עורך דין דן חי, אני עובד במשרד שמתמחה במה שבין טכנולוגיה למשפט.

דן חי: תחום ההתמחות המרכזי שלנו הוא הזכות לפרטיות.

דן חי: אני עומד ב-16 השנים האחרונות בראש הוועדה להגנת הפרטיות בלשכת עורכי הדין וכותב היום את הדוקטורט בתחום הפרטיות.

דן חי: ייצגתי את הסתדרות המורים בבג"ץ 88/20 כאשר אחת השאלות בו הייתה הטענה שטענו העותרים שמורים צריכים להסכים ללימוד בצורה היברידית.

דן חי: אני מפנה אתכם לתקנה 6 לתקנות המוצעות שמציעה את סעיף 8א1(א), סעיף קטן (3) שמדבר על השאלה האם מנהל בית ספר יוכל לאפשר לימודם היברידיים.

דן חי: בדיון בג"ץ קיבל את העמדה שלנו - מבחינת העותרים, לסגת מהעמדה שלהם - שבלימודים היברידיים יש פגיעה בזכות החוקתית לפרטיות שיש למורים.

דן חי: הוא קבע שמורים צריכים להסכים.

דן חי: הוא קבע את זה במהלך הדיון עצמו.

דן חי: בעקבות הבג"ץ יצאה הוראה של המזכ"לית שביקשה מהמורים לא להסכים ולא להיכנע ללחצים בגלל הפגיעה הגדולה שיש בזכות לפרטיות.

דן חי: צריך להבין שהסתדרות המורים כארגון מייצג לא יכול להסכים בשם המורים על פגיעה בפרטיות.

דן חי: זה בהתאם להחלטה של בית הדין הארצי לעבודה בעניין קלנסואה, אלא המורים עצמם צריכים להיות אלה שיחליטו.

דן חי: צריך להבין שלימודים היברידיים פוגעים בזכות לפרטיות החוקתית של המורים וזה מביא למעקב מטריד אחרי ההתנהלות שלהם בכיתה וזה מצלם אותם ברשות היחיד.

דן חי: יש הנחיות של מנכ"ל משרד החינוך שאומר שאסור לשים מצלמות בבתי הספר באזורים כאלה ובוודאי לא בכיתות.

דן חי: בצילומים האלה יש סיטואציות שיכולות לתפוס את המורים בצורה מבזה ומשפילה.

שרן השכל: עו"ד דן חי, אנחנו אמורים להיות אומת ההייטק והסטרט-אפ.

שרן השכל: אף אחד כאן לא בא ומצלם ברמה האישית, גם לא את התלמידים.

שרן השכל: המטרה היא והכוונה היא שהצילום יהיה מכוון אך ורק אל המורה ואל לוח הכיתה ומיועד לאותם תלמידים שנמצאים בבידוד, או יותר מזה, בוא ניתן פתרון לעתיד לתלמידים חולים, תלמידים שנמצאים במשך חודשיים בבית חולים ולא יכולים להשתתף בלימודים.

שרן השכל: זה מאפשר להם לקחת חלק בחיים החברתיים ובחיים הכיתתיים.

שרן השכל: אף אחד לא יצלם את התלמידים בכיתה אלא את המורה והלוח והשיעור.

שרן השכל: אתה אומר פגיעה בפרטיות.

שרן השכל: השיעור הוא ציבורי.

שרן השכל: נמצאים שם 30 תלמידים, זה לא אחד על אחד, זה לא שיעור פרטי.

שרן השכל: התשלום מתקבל מטעם משרד החינוך.

דן חי: כן, אבל כאשר מורה צריך להיות גם ב-זום וגם בכיתה, זאת שליטה שקשה לנהל אותה והמורה שהוא מלמד לפני 70 תלמידים, זה לא כי השיעור מצולם, ההורים יחליטו ואחר כך יקרו עם זה כל מיני דברים ברשתות החברתיות.

שרן השכל: אנחנו צריכים להתקדם ביחד עם הטכנולוגיה ולהבין שגם בעתיד אנחנו נהיה שם ואלו פתרונות שאנחנו אמורים לתת כרגע לתלמידים.

דן חי: ילדים יכולים לעשות כל מיני הלצות למורה ולהביך אותו.

דן חי: אי אפשר להיתמם ולהגיד שרואים רק את המורה והלוח.

דן חי: אם יכשילו אותו, הוא ייפול ויעשו ממנו צחוק?

דן חי: אז זה יעלה לרשתות החברתיות.

שרן השכל: ומה אם זה קורה בכיתה?

שרן השכל: תודה רבה לך עורך הדין דן חי.

דן חי: אני חושב שהטענות שלך מתעלמות מהטענות של הפגיעה.

דן חי: בג"ץ הקשיב לטענות האלה ואני כבר אומר לך שאם התקנה תתקבל, אנחנו נעתור לבג"ץ.

שרן השכל: שמענו את הדברים.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני רוצה להשאיר עוד זמן לדוברים האחרים כי אין לנו עוד הרבה זמן.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: הדבר הזה לא מקובל.

שרן השכל: בנוסף לזה אתה מדבר על הלצות ועל כל מיני שטיקים שתלמידים יכולים לעשות אבל הדברים האלה יכולים לקרות וקורים גם בכיתה.

שרן השכל: לא קורה שתלמיד שם רגל למורה או עושה איזה תעלול כזה או עושה כל מיני שטויות שהיו עושים פעם וגם היום?

אמילי חיה מואטי: מה עם הזכות של הילד המבודד ללמוד?

שרן השכל: כן.

תמי סלע: זה לא הסדר כללי אלא זה משהו שהוא נקודתי ממוקד.

תמי סלע: איזונים שצריכים לבדוק אותם.

אלון טל: את צודקת במאה אחוזים.

אלון טל: אני לימדתי שנה שלמה דיוק במצב הזה, היברידי, קצת ב-זום וקצת בזה.

אלון טל: במצב משבר - עם כל הכבוד לזכויות הפרטיות - חייבים לעשות איזון אבל תתחייבו לעשות איזון ראוי.

שרן השכל: לחלוטין.

שרן השכל: זו הייתה הבקשה של הוועדה גם לפני כן.

שרן השכל: אנחנו דרשנו שיכניסו מצלמות לתוך הכיתות על מנת שהמבודדים לא יצטרכו להפסיד את חומר הלימוד, לא להפסיד את הלימודים, עדיין לקחת סוג מסוים של חלק בחיי החברה הכיתתיים או במה שקורה ולהישאר בעניינים.

שרן השכל: זו הייתה דרישה של הוועדה ואני מברכת את משרד החינוך ואת משרד הבריאות שהסירו את הכפפות ונענו לבקשתנו והכניסו את זה לתוך התקנות.

שרן השכל: מבחינתנו אנחנו נאשר את הדבר הזה.

שרן השכל: הדוברת הבאה, צופית גולן סגנית יושב ראש הנהלת ארגון הורים ארצי.

שרן השכל: בבקשה, לרשותך שתי דקות.

צופית גולן: תודה רבה.

צופית גולן: אני רוצה לומר שהנוסח הגיע ברגע האחרון ואנחנו מקווים שלא נטעה בדברים שלנו כי קצת קשה להתייחס כשזה מגיע ברגע האחרון.

צופית גולן: יש לנו כמה התייחסויות עקרוניות.

צופית גולן: קודם כל, פתרון לבידודים.

צופית גולן: מה שקורה כאן לא יכול להימשך.

צופית גולן: אני לא שמעתי שום פתרון לכיתה ירוקה, פתרון ישים מה-1 באוקטובר.

צופית גולן: הילדים שלנו לא יכולים להמשיך להיות בבית מעבר לזה שיש לנו גם בידודים נקודתיים והילדים האלה בכלל לא מקבלים היום מענה – חשוב לדעת את זה - בגלל שאין צילום מתוך הכיתה.

צופית גולן: זאת אומרת, אם רק חצי כיתה נמצא בבידוד כי היא הייתה בחצי שיעור, אין לה שום פתרון, אין משהו שאפשר לעשות כדי לתת להם פתרון וזה לא הגיוני.

צופית גולן: גם מגן חינוך שכולנו מדברים עליו צריך להיות תלוי הורים ולא תלות רשות ולא תלות מנהל בית ספר.

צופית גולן: במקום שבו הורים רוצים לקיים מגן חינוך, צריך להיות שם מגן חינוך.

צופית גולן: לא יכול להיות שמישהו ישים לזה מקלות בגלגלים וחשוב שזה יצא גם מכם.

צופית גולן: לגבי האנטיגן.

צופית גולן: כמו שאמרו לפניי, הוא מוגבל רק ל-30 בחודש.

צופית גולן: זאת אומרת שאם אני שולחת את ילד שלי ב-1 בנובמבר, אני יכולה בלי אנטיגן.

צופית גולן: מה קורה לגבי החברה חרדית והדרוזית שכבר לומדת?

צופית גולן: גם הם צריכים ב-30 לשלוח לבדיקות?

צופית גולן: הם לא מוחרגים כאן.

צופית גולן: גם ילדי החינוך המיוחד לא מוחרגים כאן.

צופית גולן: אני מסכימה מאוד עם מה שאמרה כאן יפה בן דוד.

צופית גולן: אני לא חושבת שתפקידם של המורים שלנו להיות שוטרים ושומרים בשער.

צופית גולן: אמרנו את זה גם לגבי הבדיקות של כניסות הורים למוסדות חינוך.

צופית גולן: גם כאן.

צופית גולן: התפקיד של המורים, אנחנו עובדים מאוד קשה על בניית האמון הזאת וזה לא התפקיד שלהם להיות השומרים בשער.

צופית גולן: בנוסף לאנטיגן, דבר שעדיין לא נתנו עליו את הדעת, אין לו פתרון יישומי.

צופית גולן: זה אומר שאם אני גרה בעיר שיש לה תושבים שגרים בכמה אזורים והם בלי רכב, אין להם איך להגיע לאסוף את הבדיקות.

צופית גולן: אנחנו מבקשים שמשרד החינוך יבהיר ויאמר לוועדה איך הוא מתכוון לוודא שב-29 לחודש הבדיקות אכן הגיעו לכל ההורים וניתנות ליישום.

צופית גולן: אם הם צריכות תרגום לשפות אחרות, יש תרגום.

צופית גולן: אם צריך סיוע בביצוע, יש סיוע בביצוע.

צופית גולן: אם צריך לוודא שכל החלקים נמצאים בבדיקות אנטיגן של תחילת שנה, לא כל החלקים נמצאו כולל חלק מהמבחנות או ההוראות.

צופית גולן: אי אפשר לחייב ב-30 בספטמבר בדיקות ומצד שני לא לתת מענה לא לאוכלוסיות שאין להן איך להגיע לבדיקות או לבצע את הבדיקות או תרגום של זה.

צופית גולן: (היו"ר משה קינלי טור פז)

משה טור פז: תודה.

משה טור פז: אנחנו נתייחס לזה.

צופית גולן: ברשותכם, אני כבר אומר את כל מה שיש לנו לומר ואתם בטוח תתייחסו לזה.

צופית גולן: לגבי ה-70 אחוזים.

צופית גולן: בתקנות האלה יש החמרה מכיוון שבערים כתומות הן דורשות צמצום מגעים בכיתות שאין בהן 70 אחוזים, בכיתות ח' עד י"ב, מה שלמיטב זיכרוני זה לא היה כאן קודם ואני בדקתי את התקנות הקודמות.

צופית גולן: התקנות הקודמות דיברו על צמצום מגעים ברמה הרבה יותר כללית, כיתה ה' ומעלה, ה' עד ז', פתאום ה-70 אחוזים נכנסו כאן גם בערים כתומות.

צופית גולן: בעיניי זו שערורייה - אפרת, תסלחי לי, את יודעת שאני מאוד מעריכה אתך - להגיד שהסיבה שלא מכניסים בדיקות בשביל להכניס יותר תלמידים לבית ספר כמו שעושים את זה לצוותי הוראה, זה בגלל שאין מספיק בדיקות PCR.

צופית גולן: זה לא פתרון.

צופית גולן: הייתה כאן למשרד הבריאות שנה וחצי להיערך ולעשות בדיקות PCR גם לתלמידים האלה.

צופית גולן: זה לא מעניין אותי איך תעשו את זה.

צופית גולן: לא יכול להיות שהתלמידים יופלו ולא ייכנסו.

צופית גולן: אני חייבת לתת כאן עוד נקודה לגבי ה-70 אחוזים.

צופית גולן: יש לנו מצב אבסורדי שאם ילד שייך לכיתה שיש בה 70 אחוזים, הוא מגיע לבית הספר כך שיכול להיות שמגמה שרוב הילדים בה לא מחוסנים תלמד מכיוון שהם שייכים לכיתות של ה-70 אחוזים וילדים מחוסנים שבכיתה שלהם אין 70 אחוזים, לא ילמדו את המגמה שלהם או ילמדו אותה ב-זום בצורה מאוד מאוד לא מוצלחת.

משה טור פז: הערנו את ההערה הזאת ביחס לשכבה אל מול כיתה.

משה טור פז: היה לנו דיון על זה בישיבה הקודמת.

צופית גולן: נכון.

צופית גולן: בדיוק.

צופית גולן: שכבה אל מול כיתה.

צופית גולן: לא יכול להיות המצב הזה.

צופית גולן: כרגע מענישים ילדים מחוסנים שיושבים בבית וזה משהו שבכלל מנוגד לעמדת הממשלה.

צופית גולן: לא יכול להיות שילדים ישבו בבית כי חסרים להם כמה ילדים ולא מאפשרים בדיקות, כדי להגיע ל-70 אחוזים.

צופית גולן: אני מבינה את החשש של הורים שלא רוצים לחסן.

צופית גולן: צריך לכבד אותו.

צופית גולן: אנחנו לא כאן כדי לשפוט אותם.

צופית גולן: צריך לתת להם אופציה כמו שנתנו לצוותי ההוראה.

צופית גולן: גם קיצור הבידוד, אחד הדברים שיפה בן דוד לא אמרה אותו ואני מופתעת, אבל היום מורה, כדי לקבל את הילד שלו בחזרה לכיתה, אחרי קיצור בידוד, צריך להתחיל לבדוק מתי הוא עשה את הבדיקה השנייה, כי לא כולם מקבלים את האישור ממשרד הבריאות על קיצור הבידוד.

צופית גולן: המורה עכשיו הוא בלש.

צופית גולן: הוא צריך להתחיל לראות מתי הייתה הכניסה של הילד לבידוד, מתי הייתה הבדיקה השנייה, מתי הגיעה התוצאה.

צופית גולן: בלגן שלם.

צופית גולן: נאמני קורונה, גם כאן אני מסכימה עם יפה בן דוד, היו צריכים להתחיל ב-1 בספטמבר.

צופית גולן: לא יכול להיות הבלגן שכרגע קורה כאן.

צופית גולן: כל התקנות האלה מבוססות על משהו שהוא – תסלחו לנו – לא כל כך ישים בשטח.

צופית גולן: אנחנו מבקשים שהוועדה תתכנס, מצדנו מיד בתום החג, וישנו כאן את הדברים בצורה מהותית כך שניתן יהיה באמת לעמוד בהם ושהילדי9 שלנו יפסיקו להיות בבית.

צופית גולן: כיתה ירוקה.

צופית גולן: מגן חינוך.

צופית גולן: לא המנהלים והמורים צריכים לבדוק ובדיקות גם ב-70 אחוזים.

משה טור פז: תודה רבה.

משה טור פז: נמצאת אתנו ב-זום הדס אגמון מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

הדס אגמון: שלום רב.

הדס אגמון: אני מקווה ששומעים אותי היטב.

הדס אגמון: אני מבקשת להעלות בעיה קריטית שזיהינו בתקנות.

הדס אגמון: בתקנות אין התייחסות לילדים עם מוגבלות שלא יכולים לבצע בדיקה.

הדס אגמון: זה נושא שהיה במוקד כמה דיונים בוועדת החוקה לגבי תקנות הגבלת פעילות ואחרי שיח ממושך, גם בתוך הממשלה וגם מול הוועדה, הייתה הסכמה שלגבי התו הירוק ילדים בני שלוש שעד 12 עם תעודת נכה, כיוון שלא יכולים לבצע את הבדיקה, יהיו פטורים מהבדיקה.

הדס אגמון: אנחנו חשבנו שמרגע שהדבר הזה יתקבל גם בממשלה וגם בכנסת, אז הנושא הזה מוסדר רוחבית ומאוד הופתענו לגלות עכשיו שאין את אותו פתרון בתקנות שמונחות כרגע על שולחן הוועדה.

הדס אגמון: נראה לי די ברור שכאשר יש ילדים או על הרף האוטיסטי או עם איזושהי מוגבלות מוטורית שהופכת את הבדיקה לבלתי אפשרית עבורם, המניעה מהם להגיע לבית הספר היא לא סבירה ואנחנו מאוד מבקשים לא לאשר את התקנות בלי שניתן פתרון לעניין הזה.

הדס אגמון: (היו"ר שרן מרים השכל)

שרן השכל: תודה רבה לך הדס אגמון.

שרן השכל: אנחנו נתחיל בקריאת התקנות.

שרן השכל: יש לנו עוד עשרה דוברים לפחות ונשלב אותם תוך כדי הדיון.

שרן השכל: אני אשלב בין חברי הכנסת לבין הדוברים.

שרן השכל: מבחינת

שרן השכל: כם זה בסדר שהיועצת המשפטית לוועדה תקריא את התקנות?

אסתי ורהפטיג: אתם רוצים שנציג את עיקרי התקנות?

תמי סלע: כן, ברור.

תמי סלע: כשתסבירו תגיבו גם להערות.

שרן השכל: משרד הבריאות יציג את התקנות.

שרן השכל: יש לכם חמש דקות להציג את התקנות ולאחר מכן היועצת המשפטית של הוועדה, תמי סלע, תתחיל בקריאת התקנות אחת אחת ואנחנו נשמח להסברים על תקנה תקנה.

אסתי ורהפטיג: תודה רבה.

אסתי ורהפטיג: בפתח הדברים חשוב לי להתייחס בכל זאת.

אסתי ורהפטיג: זאת פעם שנייה שאנחנו שומעים כאן את הנזיפות, שאני יכולה בהחלט להבין אותן, על ההגעה של התקנות בשלבים מאוחרים.

אסתי ורהפטיג: חשוב לי בכל זאת לומר - גם בשמי אני אומרת וגם בשם החברים שיושבים כאן לצדי, נציגי משרדי הממשלה האחרים – שבאמת אנחנו עושים לילות כימים בעבודה על התקנות האלה ובאמת מתארגנים בשלבים הכי מוקדמים שאפשר.

אסתי ורהפטיג: אני מקבלת את ההערה ואנחנו מציפים אותה למעלה אבל כן חשוב ל שהוועדה תדע שאנחנו באמת מתייחסים ברצינות לכל מה שהוועדה אומרת ולתקנות האלה ואנחנו עושים כל מאמץ, אני אפילו לא יכולה לתאר לך עד כמה, גם בערב יום כיפור, גם במוצאי שבתות וגם בלילות.

אסתי ורהפטיג: כולנו עם ילדים בבידוד.

שרן השכל: אני רוצה בשם הוועדה להודות לכן על העבודה הקשה.

שרן השכל: אנחנו מעריכים זאת.

שרן השכל: אנחנו מבקשים שאת הנזיפות האלו תציפו למעלה.

שרן השכל: אנחנו יודעים שזה לא בהכרח תלוי בכן, לפעמים אפילו ברוב הפעמים זה לא תלוי בכן, ולכן כאשר צריך לצוף למעלה, אני מבקשת שבאמת תעבירו את זה לגורמים למעלה, לאלה שיצרו את המשבר הזה.

אסתי ורהפטיג: בסדר גמור.

אסתי ורהפטיג: התקנות מחילות את השינויים הבאים.

אסתי ורהפטיג: דבר ראשון, בקשת הוועדה שעלתה כמה פעמים בנושא הזה של חוג או פעילות תנועת נוער ברשויות אדומות וכתומות, שלפי הכללים והתקנות הקיימות צריכים להתקיים בשטח פתוח, באמת לבקשת הוועדה תיקנו את זה כך שחוג או פעילות כזאת של תנועת נוער שלא יכולה להתקיים בשטח פתוח, אפשר יהיה לקיים גם במבנה ובלבד שכל המשתתפים יציגו תו ירוק או בדיקה.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף הוא הוראת צמצום מגעים שהייתה עד לפני כן באיזה שהן הוראות של משרד החינוך והוועדה ביקשה שהן ייכנסו לתקנות עצמן.

אסתי ורהפטיג: גם זה משהו שהכנסנו לתקנות כשההוראה מדברת על צמצום מגעים ברשויות אדומות וכתומות.

אסתי ורהפטיג: ברשויות אדומות כיתות ה' עד ז' וברשויות כתומות כיתות ז' עד י"ב.

אסתי ורהפטיג: הסיבה לכך ש-ח' עד י"ב ברשויות אדומות לא כאן היא כי יש תקנה אחרת, תקנה 8א1 שמסדירה את הפעילות שלהן רק אם 70 אחוזים מחוסנים ולכן צמצום המגעים חל רק על הכיתות האחרות שלא נכנסות לסעיף השני.

אסתי ורהפטיג: צמצום המגעים כולל כמה חלופות ויש כאן גמישות מסוימת כאשר כל מנהל יכול להחליט איך לעשות את צמצום המגעים הזה במוסד שלו.

אסתי ורהפטיג: זאת גם אמירה שנשמעה מהוועדה, אותה גמישות שנדרשת למנהל ויש כאן כל מיני חלופות של למידה בשטח פתוח, למידה מרחוק, למידה היברידית או גם יש כאן איזשהו סעיף סל של למידה אחרת שיש בצמצום מגעים בשטח פתוח או בשטח המוסד, לפי החלטת מנהל המוסד.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף זה תיקון הגבלות על מי שאינו תלמיד או עובד ותיקון ההגבלה על מי שנכנס למוסד.

אסתי ורהפטיג: לפי התיקון, שהוא לבקשת משרד החינוך, הכלל של בתי הספר יהיה שמי שיכול להיכנס זה רק ועד הורים ואחרים לא יוכלו להיכנס, בשונה מהמצב שהיה קודם שגם הורים שיציגו תו ירוק יכולים להיכנס.

אסתי ורהפטיג: לגני ילדים, במקום האפשרות של גני הילדים להיכנס בתקופה להיכנס בתקופת הסתגלות, במקום אותו סעיף שדיבר על תקופת הסתגלות, יש כאן סעיף שמאפשר להיכנס בכל ימות השנה אבל רק לשטח שאינו כיתת הגן ממש.

אסתי ורהפטיג: כלומר, זה יכול להיות או לשטח הפתוח או לשטח שהוא איזושהי מבואה או משהו אבל לא לתוך כיתת הגן.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף הוא הנושא של קורסים לנהיגה מונעת.

אסתי ורהפטיג: היה על זה איזשהו שיח עם משרד התחבורה.

אסתי ורהפטיג: זה חלק מאותם קורסים והכשרות שחל עליהם סעיף 9א שבעצם מתקיימים תחת תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: החרגנו אותם מהחובה ללמד מרחוק את מי שאין לו תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: במקום הלימוד מרחוק, שאנחנו מבינים שלא אפשרי בהקשר הזה, הם פשוט דוחים את הקורס למי שאין לו תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף זה הנושא של בדיקות של מגן חינוך, אותה תכנית מגן חינוך שנעשית באופן יזום בבתי הספר.

אסתי ורהפטיג: התיקון, בהתאמה לתיקון שנעשה גם בתקנות הגבלת הפעילות הכלליות, מאפשר להציג את אותה בדיקה שנעשתה, את תוצאות בדיקה שנעשתה במסגרת מגן חינוך גם כחלופה לתו ירוק בתקנות שלנו.

אסתי ורהפטיג: כלומר, זה נכנס גם לתקנות של הגבלת פעילות, כך שאפשר להציג אותה גם בכניסה לאטרקציות, למסעדות וכולי שדורשים תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: גם כאן, בהקשרים של השתתפות בטיולים הכוללים לינה וגם בכניסה לפעילות חוג וכולי שעכשיו הוספנו את האפשרות לקיים אותה בתו ירוק במבנה, וגם מורים, כלומר, אם מורים נבדקים במסגרת מגן חינוך – הם יוכלו להציג את זה כחלופה לתו ירוק בכניסה למוסד.

אסתי ורהפטיג: זאת הקלה מסוימת בכך שמכירים בבדיקות האלה.

אסתי ורהפטיג: זה למשך שבעה ימים.

אסתי ורהפטיג: כלומר, במשך שבעה ימים מרגע שעשו את הבדיקה, אפשר להציג אותה.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף זאת אותה הוראת שעה שדובר עליה עכשיו לא מעט שחלה ב-30 בספטמבר שעוסקת בחזרה מחופשת סוכות ומחייבת הצגת הצהרה על ביצוע בדיקה מהירה לתלמידי גנים וכיתות א' עד כיתות ו'.

אסתי ורהפטיג: עשינו איזושהי הוראת שעה שמאפשרת לעובדי מוסד חינוך להציג אישור על כך שהם קיבלו שלוש מנות חיסון כחלופה לתו ירוק.

אסתי ורהפטיג: הכוונה כאן מקלה.

אסתי ורהפטיג: כלומר, בתחילת אוקטובר הכוונה היא לתקן את הוראות מנהל שלנו של תעודת מחוסן, להאריך את התוקף למי שיש לו שלושה חיסונים, לקצר את התוקף של מי שיש לו רק שני חיסונים וחלפו מאז יותר מחמישה חודשים.

אסתי ורהפטיג: הכוונה היא שמי שעשה שלושה חיסונים יצטרך לעבור שבוע מאז החיסון השלישי כדי שהתו הירוק שלו יתעדכן ויוארך.

אסתי ורהפטיג: מה שעושים כאן, זה בעצם סוג של הקלה ולאפשר תקופת התארגנות מסוימת ולומר שמי שהציג אישור על מנה שלישית, על חיסון שלישי, יוכל להיכנס כתחליף לתו ירוק גם אם לא חלף שבוע.

אסתי ורהפטיג: זה מה שזה נועד לתת.

אסתי ורהפטיג: בתקופה הזאת, התקופה הקרובה של ה-28 ימים הבאים, כן יתאפשר להם להציג את זה.

אסתי ורהפטיג: בנוסף הארכת תוקף של התקנות ב-28 ימים.

אסתי ורהפטיג: גם הארכה ביומיים של הוראת השעה שאפשרה להכיר לצורך ה-70 אחוזים גם במי שקיבל מנה אחת של חיסון וזה באמת בהתאם להחלטה שזה יהיה כל חודש ספטמבר.

אסתי ורהפטיג: עד כאן.

תמי סלע: יומיים, זה עד ה-30 בספטמבר.

אסתי ורהפטיג: סליחה, בעשרה ימים.

אסתי ורהפטיג: במקור זה היה ביומיים ובגלל קיצור התקנות זה עשרה ימים.

אסתי ורהפטיג: הארכה עד סוף ספטמבר של אותו הסדר מקל.

תמי סלע: נתחיל עם הסעיפים עצמם.

שרן השכל: כן, ואז ניכנס לכל סוגיה וסוגיה.

תמי סלע: בכל סוגיה נעיר את ההערות.

תמי סלע: אני הולכת לפי הנוסח שהועבר אלינו.

תמי סלע: יש לנו גם נוסח משולב.

אורי מקלב: תקנות נהיגה מונעת קשורות למשרד החינוך?

אסתי ורהפטיג: אלה תקנות החינוך כי זאת השכלה למבוגרים.

אסתי ורהפטיג: אתה מדבר על ההגדרה של מוסד המקיים פעילות חינוך המדבר על קורסים והכשרות לבגירים.

אורי מקלב: גם קורסים לנהיגה מונעת?

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: היה לנו איזה שיח משפטי אם זה כן או לא נכנס ובסוף ההכרעה הייתה שזה נכנס ולכן זה כאן.

אורי מקלב: זה לא קורס וזאת גם לא הכשרה.

תמי סלע: סוג של קורס.

אורי מקלב: יש שם בעיות נקודתיות.

יוסף טייב: מי עושה את זה?

יוסף טייב: ליצמן?

אורי מקלב: מה זה ליצמן?

אורי מקלב: למה ליצמן?

שרן השכל: אנחנו חייבים להתקדם עם התקנות.

שרן השכל: אנחנו מתחילים לקרוא אותן בבקשה.

שרן השכל: קורס נהיגה מונעת, נבחן בסוף.

שרן השכל: יש לנו את התקנות על נבחנים.

אורי מקלב: יש קורס נהיגה מונעת.

תמי סלע: נגיע לתקנות.

אורי מקלב: עכשיו צריך קורס להנהגה מונעת ולא לנהיגה מונעת.

תמי סלע: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות) (תיקון), התשפ"ב-2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4, 10, 23, 24 ו-25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק) ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3) לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה:

תמי סלע: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות), התשפ"א-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1 –

תמי סלע: "אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית "מגן חינוך" – אישור שמנפיק משרד הבריאות על סמך דיווח ממעבדה רפואית שנרשמה לפי תקנה 2 או 2א לתקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשל"ז-1977, כי אדם שביצע בדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית "מגן חינוך" קיבל תוצאה שלילית בבדיקה, ואשר תקף ל-7 ימים ממועד ביצוע הבדיקה".

תמי סלע: אנחנו נראה את זה אחר כך בכמה תקנות ספציפית.

תמי סלע: כאן זאת רק ההגדרה.

שרן השכל: זו הייתה הבקשה שלנו בוועדה, לאפשר גם את זה.

תמי סלע: כן.

המוסד" יבוא: ""צוות המוסד" – צוות העובדים במוסד".

המוסד" יבוא: קודם היה צוות העובדים הקבוע.

המוסד" יבוא: זה גם משהו שעלה בישיבה הקודמת.

המוסד" יבוא: כל ההוראות שחלות על צוות המוסד, חלות על כלל העובדים.

המוסד" יבוא: זו הגדרה רחבה לפי החוק של עובד שכוללת גם מי שנותן שירות ואין לו יחסי עובד-מעביד.

המוסד" יבוא: כל מי שמגיע אפילו בהתנדבות למוסד כדי לתת שם שירותים ולעשות עבודה.

המוסד" יבוא: ההגדרה כאן הורחבה.

המוסד" יבוא: בעצם היא לא הורחבה אלא זאת הבהרה.

המוסד" יבוא: גם קודם זאת הייתה הפרשנות שכל דבר שם חל על כל הצוות.

ביתי" יבוא: ""תכנית מגן חינוך" – כהגדרתה בתקנות הגבלת פעילות".

ביתי" יבוא: בתקנה 5 לתקנות העיקריות, אחרי "בדיקת קורונה מיידית" יבוא "או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית "מגן חינוך".

ביתי" יבוא: כאן אנחנו נכנסים לתוך התקנה של כניסה של עובד בהצגת תו ירוק וכמו שהוסבר כאן קודם מאפשרים לעובדים שעשו במסגרת תכנית מגן חינוך בדיקות PCR להיכנס גם עם תוצאה שלילית של בדיקה כזאת.

ביתי" יבוא: בתקנה 5ב לתקנות העיקריות –

אחרי פסקה  יבוא: "(1א) לעניין בית ספר שניתן בו חינוך יסודי או על יסודי – על אף האמור בפסקה (1), אלא אם כן הוא נציג ועד ההורים במוסד ואם במוסד כאמור אין ועד הורים – נציג של ההורים במוסד, והכול ובלבד שהציג למנהל המוסד אולמי מטעמו אישור תו ירוק או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית בצירוף תעודה מזהה".

אחרי פסקה  יבוא: כאן בעצם אנחנו בתקנה שמדברת על כניסה של כל מיני מלווים ומי שהם לא עובדים ולא תלמידים.

אחרי פסקה  יבוא: השינוי הוא משמעותי.

אחרי פסקה  יבוא: זאת אומרת, עד עכשיו יכלו להיכנס הורים או אחרים שיש להם תו ירוק, בלי הגבלות.

אחרי פסקה  יבוא: עכשיו מצמצמים לגבי הורים ואומרים רק נציג ועד הורים ואם אין ועד הורים, נציג הורים אחר גם אם יש תו ירוק.

אחרי פסקה  יבוא: צריך לקחת בחשבון שזה צמצום משמעותי.

אלון טל: רציתי לשאול את משרד החינוך האם יש איזשהו בסיס אמפירי להנחה שאלה עם תו ירוק בעצם מהווים גורם סיכון לילדים להפיץ את המחלה?

אלון טל: הורה רוצה לבקר את הילד שלו, הילד שכח את ארוחת הצהריים שלו והוא רוצה להביא לו אותה.

אמילי חיה מואטי: צריך לומר שגם היום הורים לא יכולים להיכנס סתם לבית הספר בלי שום קשר לקורונה.

אמילי חיה מואטי: אתה לא יכול לבוא לבקר את הילד.

אמילי חיה מואטי: רק אם יש לך סיבה טובה או שהוזמנת על ידי ההנהלה, אתה יכול להיכנס בשערי בית הספר.

תמי סלע: עכשיו צמצמו משמעותית.

אמילי חיה מואטי: אבל גם בלחי הקורונה, נגיד לפני שנתיים, היית מגיע לשומר, אומר לי מי הזמין אותך ואם הילד שכח משהו, היית משאיר אצל השומר.

אמילי חיה מואטי: באמת נדירים המקרים שהורים הסתובבו להנאתם בבית הספר.

שרן השכל: משרד הבריאות, אולי אתם תוכלו לענות על השאלה.

אפרת אפללו: אני כבר התייחסתי לזה בדיונים הקודמים.

אסתי ורהפטיג: אני רוצה להבהיר.

אסתי ורהפטיג: ההחמרה הזאת היא לא החמרה בריאותית אלא זה משהו שמשרד החינוך ביקש בשל קושי תפעולי.

אסתי ורהפטיג: משרד החינוך יסביר.

תמי סלע: הורה הוזמן לפגישה עם המנהל, אין כאן אפילו מקום שהמנהל יכול לאשר למישהו.

אסתי ורהפטיג: לגבי תלמיד עם קושי מיוחד, יש כאן חריג אחר.

לירן שפיגל: יש רצון לצמצם מגעים ולא רק מסיבות תפעוליות.

לירן שפיגל: יש רצון לצמצם מגעים בבתי הספר.

לירן שפיגל: כלומר, אנחנו רוצים לחשוף פחות את התלמידים ופחות את העובדים במוסד לאנשים מבחוץ כי בכל זאת גם מי שמחוסן יכול להדביק.

לירן שפיגל: מעבר לכך, יש בתקנה פתרון לכל אותם מקרים בהם הורה צריך להיכנס למוסד מסיבות שיש קשיים לתלמיד או שהוא צריך להיות שותף לאיזשהו הליך פדגוגי.

לירן שפיגל: החלופה הזאת נשארה בתקנות.

לירן שפיגל: זאת חלופה שכבר קיימת בתקנות.

אלון טל: זה לא איסור מוחלט.

לירן שפיגל: במקרים בהם הילד חווה קושי משמעותי, התקנה כן מאפשרת להכניס את ההורה למוסד.

תמי סלע: אבל אם ההורה רוצה לשוחח עם מורה או עם המנהל, ולא בגלל קשיים שהילד חווה, אין בזה חריג.

לירן שפיגל: רק אם יש הצדקה לעשות את זה פיזית.

לירן שפיגל: אם יש פתרון אחר, אז לא צריך לעשות את זה פיזית.

שרן השכל: כך היה לפני כן.

שרן השכל: מתי אתה רואה הורים שנמצאים שם?

לירן שפיגל: אני אתן דוגמה.

לירן שפיגל: יש את ההליך של הרחקה לצמיתות.

לירן שפיגל: ניקח מקרה קיצוני שצריך להרחיק תלמיד מהמוסד ולפי חוק זכויות התלמיד ולפי תקנות זכויות התלמיד יש הליך של ערר וההורים אמורים להיות שותפים.

לירן שפיגל: אם אי אפשר לקיים את ההליך הזה מרחוק, מן הסתם יצטרכו לאפשר להורה להיכנס.

שרן השכל: באיזה מקרים אתה לא מאשר?

שרן השכל: למה הורים לבית הספר?

שרן השכל: למה אנחנו צריכים את התקנה הזאת?

תמי סלע: בדרך כלל הוספת הגבלות נוספות בתקנות זה מסיבות בריאותיות, בתקנות האלה של הקורונה.

לירן שפיגל: אמרתי שאלה לא רק סיבות מינהליות אלא גם סיבות בריאותיות.

לירן שפיגל: רוצים לצמצם את המגעים.

לירן שפיגל: גם בשנה שעברה אסרו על הורים להיכנס למוסדות החינוך.

לירן שפיגל: מהבחינה הזאת אין כאן איזשהו שינוי.

תמי סלע: הצמצום הוא קיצוני.

תמי סלע: רק לנציג של ועד הורים ואפילו אין הוראה שמאפשרת למנהל לאשר מסיבות מיוחדות.

אלון טל: כהורה אני חושב שיש כאן סתירה.

אלון טל: יש ילדים שאתה צריך עבור אותו בתהליך משותף עם המורה באופן קבוע.

אלון טל: זה כנראה לא נכנס לכאן.

שרן השכל: יש תקנות שכאילו מאשרות את הכניסה שלהם.

שרן השכל: ברגע שהורה מגיע לבית הספר, איזו עוד סיבה יכולה להיות מלבד סיבה פדגוגית, התנהגותית?

שרן השכל: כלומר, איזה כניסות אנחנו מונעים?

לירן שפיגל: גם היום, כפי שציינו כאן, הורה לא יכול להיכנס ככה סתם לבית הספר.

שרן השכל: נכון.

לירן שפיגל: אין לזה כל הצדקה ולמנהל בית ספר יש שיקול דעת לנהל את הכניסה לבית הספר.

לירן שפיגל: אני מבין שיש כאן כמה אלמנטים בגללם ביקשו לתקן את התקנה, גם להקל על המנהלים כך שבכל התהליכים שמצריכים אישור תו ירוק, הם לא יצטרכו להתעסק עם הפרוצדורה הזאת אבל גם אני מבין שרוצים פשוט לצמצם מגעים.

לירן שפיגל: הסיבה שאפשרו לנציגי הורים של המוסד להיכנס, זה כן כדי לאפשר עדיין איזשהו קשר מהותי עם המוסד ולא למנוע את זה לחלוטין.

לירן שפיגל: כשיש את אותם מקרים חריגים בהם ההורה צריך להיכנס, יש למנהל המוסד שיקול דעת לאפשר.

תמי סלע: איפה יש לו שיקול דעת?

לירן שפיגל: בתקנה עצמה.

יוסף טייב: תמיד למנהל יש שיקול דעת אם לאפשר או לא.

לירן שפיגל: בתקנה 5ב(2) הוא אחראי על קטין שחווה קשיים מיוחדים, מנהל המוסד או מי שהוא מינה לעניין זה אישר לו באופן פרטני להיכנס.

תמי סלע: אם חווה קשיים.

תמי סלע: אגב, יש גם אנשים שהם לא תלמיד והם לא עובד וגם לא הורה.

תמי סלע: הם מישהו אחר שצריך להיכנס.

יוסף טייב: אבל גם השומרים כפופים למנהל.

יוסף טייב: המנהל אחראי על המוסד והוא אחראי גם על השומר.

יוסף טייב: אם הוא חפץ בכך שמישהו לא ייכנס בין כותלי בית הספר – אני לא יודע למה הוא יהיה חפץ, אני לא אומר שיש דבר כזה – אם חס וחלילה מופיע הורה המסכן את בית הספר, נעשים דברים לא טובים – עדיין זאת פרורוגטיבה של המנהל שהוא אחראי העליון על כל המוסד הזה.

יוסף טייב: הריבונות שלו היא בתוך המוסד.

יוסף טייב: לכן יש לו גם יכולת להזעיק כוחות הצלה וכל מיני דברים.

יוסף טייב: הוא מכריע.

יוסף טייב: אני חושב שיש כאן עודף תקנוני.

יוסף טייב: אין כאן משהו שהוא חריג בתוך הדבר הזה.

תמי סלע: אני לא בטוחה שיש צורך בדבר הזה בגלל שהמנהל יכול לאשר או לא לאשר.

תמי סלע: מבחינה בריאותית הדרישה כאן היא לתו ירוק.

יוסף טייב: למנהל אין זכות להכריע על בדיקות לילדים בניגוד לרצון ההורים.

יוסף טייב: זה ברור.

יוסף טייב: המנהל לא פועל על גופם של ילדים.

תמי סלע: אנחנו לא שם.

יוסף טייב: הוא פועל כמחנך עליון, נקרא לו כך, או כאחראי משמעת עליון.

יוסף טייב: אני חושב שאנחנו מבינים את גבולות הגזרה האלה.

תמי סלע: כל מה שאני אומרת זה שבאמת ההגבלה הזו, מעבר לסמכות שיש גם ככה למנהל, כן לאפשר או לא לאפשר, קיימת כל הזמן.

יוסף טייב: נכון.

תמי סלע: זו הדרישה לתו ירוק שהייתה בתקנות קודם, לקבוע הוראה שבעצם מצמצמת את היכולת להיכנס רק לנציג ועד הורים וגם לא משאירה שיקול דעת.

יוסף טייב: זה סתם.

תמי סלע: לדעתי זאת החמרת יתר.

יוסף טייב: אני מסכים אתך.

תמי סלע: לא ברורה ההצדקה לכך.

יוסף טייב: אין הצדקה לדבר הזה.

תמי סלע: גם בריאותית אנחנו לא שומעים שמשרד הבריאות דרש את זה.

יוסף טייב: אין לזה הצדקה.

שרן השכל: אנחנו נשקול בהמשך.

שרן השכל: נקיים דיון קצר ונשקול להסיר את זה מהתקנות.

תמי סלע: אני בפסקה (2).

העיקריות, יבוא: "(3) לעניין גן ילדים ומקום שהייה יומי לחינוך ולטיפול בפעוטות מגיל לידה עד גיל 3 – הוא אחראי על קטין הנכנס למקום הפעילות לשם ליווי הקטין, ובלבד שנכנס רק לשטח שאינו כיתת הגן".

העיקריות, יבוא: זה השינוי שעלה כאן כצורך בוועדה בגלל שהייתה הגבלה רק על תקופת ההסתגלות שהייתה מוגדרת בצורה מצומצמת מדי ובאמת ביטלו את זה ומצד שני אפשרו לא רק לשטח פתוח אלא גם לשטח שהוא לא כיתת הגן.

שרן השכל: זו הייתה בקשה של הוועדה משום שתקופת ההסתגלות עלולה להיות ארוכה יותר מאשר שבוע.

שרן השכל: בנוסף לזה אני שמחה לראות שהוספתם את המילה כיתה משום שיש אשכולות גנים ובתי ספר אזוריים שהם אמנם שטח סגור אבל הם לא נמצאים בתוך כיתת התלמידים.

שרן השכל: יש הערות?

שרן השכל: חבר הכנסת מקלב, אתה רוצה לומר כמה מלים?

שרן השכל: בבקשה.

שרן השכל: לרשותך שתי דקות כפי שנתתי לכל חבר כנסת.

אורי מקלב: השתדלתי לעקוב אחרי הדיון שהיה אליו לא יכולתי להגיע כי הייתי באמצע דברים, אבל לא עקבתי לאורך כל הדיון.

אורי מקלב: בכל אופן, אין ספק – זה גם בא לידי ביטוי כאן – שהנושא של הבידודים של בתי הספר הפך לאירוע מרכזי.

אורי מקלב: נושא של בתי ספר, אם אנחנו נבוא עכשיו לתקופת החגים, האירועים שיהיו באופן אמיתי וישפיעו על המשק והתמודדות שלנו, אלה בתי הספר.

אורי מקלב: אין לנו בבתי הספר חיסונים ואני בטוח שהיום, לאחר ההחלטה שהתקבלה בארצות הברית, זה ישפיע על מה שקורה כאן וזה ישפיע על ההורים.

אורי מקלב: בחלק הזה זה הולך להיות מאוד מאוד דומיננטי.

אורי מקלב: כאחד שנמצא קרוב למערכת החינוך שהייתה פתוחה שלושה שבועות לפני שנפתחה מערכת החינוך הרגילה, יש לנו קצת תובנות ומסקנות שהן לא פשוטות.

אורי מקלב: המצב הוא שיש הרבה בידודים ויש בעידודים חוזרים של אותו ילד.

אורי מקלב: ודאי במשפחה יש בידודים חוזרים.

אורי מקלב: אנחנו מדברים היום על 150 אלף מבודדים, אנחנו לא קיבלנו את האינפורמציה כמה מבודדים היו עד עכשיו.

יוסף טייב: בידודים חוזרים, כתוצאה ממה?

אורי מקלב: הילדים באותה כיתה.

אורי מקלב: ילד מאומת ואז יש עוד ילד מאומת.

שרן השכל: זה העניין של הכיתה הירוקה.

שרן השכל: זה בדיוק פותר את הבעיה.

יוסף טייב: כן, המתווה של כיתה ירוקה פותר את זה.

אורי מקלב: יכול להיות.

אורי מקלב: לא קידמנו את החלק הזה ואני לא שמעתי שיש היום הוראה שתהיה אפשרות כך שלא כל ילד שנכנס כשהוא חולה, הוא ייכנס לבידוד.

אורי מקלב: לא כל הילדים ייכנסו לבידוד.

אורי מקלב: ילד בכיתה שנמצא שהוא מאומת - - -

יוסף טייב: כן ייכנס לבידוד.

אורי מקלב: כל הכיתה תיכנס לבידוד?

יוסף טייב: זו השאלה.

תמי סלע: כרגע זה פיילוט.

אורי מקלב: הפיילוט שאת דיברת עליו שהוא לא הושלם אבל יש עוד דברים.

אורי מקלב: יש עוד אמצעים שאפשר להקל בזה.

אורי מקלב: אני אביא דוגמאות.

אורי מקלב: יש משפחות, במיוחד כאשר יש כמה חולים, שחלק מהילדים מאומתים, נכנסו לבידוד, וחלק אחר לא חיובי.

אורי מקלב: לפי הבדיקות שנעשות, הם לא חיוביים.

אורי מקלב: יכול להיות שהם היו חולים אבל הבדיקות הסרולוגיות לא ניתנות להם.

אורי מקלב: לפעמים זאת יכולה להיות חצי מהמשפחה או שלושת-רבעי והם נשארים בבית בגלל ילד אחד.

אורי מקלב: כולם נשארים ולא הולכים לעבודה אלא נשארים אתו בבידוד כי הילד הזה חייב עוד שבוע שלם של בידוד.

אורי מקלב: יש אפשרות להקל.

אורי מקלב: כשאנחנו מדברים מול משרד הבריאות, משרד הבריאות אומר שקופות חולים יכולות לעשות את זה.

אורי מקלב: אנחנו מול קופות החולים, קופות החולים לא עושות את זה.

אורי מקלב: הן אומרות שיש להן הרבה בדיקות סרולוגיות.

אורי מקלב: כאן בדיוק המקום של משרד החינוך להיכנס ולעמוד מול משרד הבריאות ומול קופות החולים כדי שיבצעו את זה.

אורי מקלב: אנחנו יכולים לגרום לכך שאנשים יוכלו לחזור לעבודה אחרי שהם כבר סבלו סבל לא קטן במשך זמן רב בגלל שהם נשארים בבית עם אותו ילד שהיום הוא שלילי כל הזמן אבל יכול להיות שהוא כבר לא צריך את זה ובדיקה סרולוגית תאשר את זה.

אורי מקלב: יש פוטנציאל שהבדיקה הסרולוגית שלו תהיה חיובית.

יוסף טייב: אנחנו בעצם נמצאים בקהילות שההפרדה בין הקהילה לבין הבית מצטמצמת גם במספר הנפשות, אם אתם מבינים מה אני אומר.

יוסף טייב: זה חלק הרבה יותר רחב ממעטפת.

יוסף טייב: אם יש לנו כיתה עם 30 ילדים, בוא נגיד שילד הולך הביתה ויש לו שישה-שבעה אחים ואח אחד חולה, אנחנו בעצם לא יכולים להפריד בין הדברים.

יוסף טייב: לכן אני חושב שמה שאנחנו מנסים לעשות על בסיס אישי, כי אחרת אתה לא יכול לנתק את הקהילה מתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: אני חושב שיש כאן לוגיקה נכונה לכיוון שאנחנו הולכים אתו כי אחרת באמת אין לזה סוף כי זה חולה וההוא חולה.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: לכן התעקשנו על עניין הכיתה הירוקה.

יוסף טייב: כמו שאתה אומר, אני מסכים אתך אדוני, יכול להיות שבאמת הילדים, בעיקר ממשפחות חרדיות עם מספר ילדים רב יותר, יש החלמה כתוצאה מהמחלה עצמה.

אורי מקלב: גם אם אלה שלושה ילדים.

אורי מקלב: אני אומר שאם זה הולך ללוות אותנו בתקופת החגים, אנחנו לא יכולים להיפטר מזה.

אורי מקלב: אפשר להיכנס לפרטים יותר קטנים.

אורי מקלב: אנחנו אוהבים לתת הוראות כוללניות ולא להיכנס לפרטים.

אורי מקלב: אם זה היה עכשיו משהו קצר, טוב, אי אפשר להיכנס לפרטים.

יוסף טייב: אני מסכים אתך.

אורי מקלב: אתם ועדת חינוך, אנחנו - אני לא יודע אם חבר או לא חבר – אופוזיציה.

אורי מקלב: בכל אופן ועדת החינוך ודאי הולכת ללוות את הפרק הזה ויש לה את האפשרות והיכולת להיכנס קצת לפרטים יותר גדולים כדי להקל על קהילות.

יוסף טייב: אני מסכים.

יוסף טייב: אני חושב שזאת הרוח.

אורי מקלב: אלה הקלות שבסוף מלוות את כולם.

אורי מקלב: אנחנו הרי עדים לכך שהיום קשה מאוד להגיע לבידוד מקוצר למי שאין רכב.

אורי מקלב: להגיע היום לבידוד מקוצר, בדיקה ועוד בדיקה, האיש נתקל בקשיים לא קטנים.

אורי מקלב: קשה מאוד לעשות את הבדיקות החוזרות האלה מכיוון שקשה להגיע והן לא נגישות.

אורי מקלב: הן לא זמינות, הן לא נגישות, אתה ממתין זמן רב.

אורי מקלב: יש איזה ייאוש.

אורי מקלב: אני רוצה לסכם בדבר אחד, בנושא של אמון הציבור.

אורי מקלב: גם ההורים מתחילים לאבד את האמון במערכת.

אורי מקלב: חלק גדול מההורים לא שלחו את הילדים לבית הספר כי לא רצו להיות בבידוד בתקופת החגים.

אורי מקלב: אנשים איבדו את האמון במערכת.

אורי מקלב: אני לא יכול להתעלם מכך ואני אומר את זה אצלך בוועדה.

אורי מקלב: כשאנחנו רוצים מההורים תצהיר, אנחנו צריכים את התצהיר שלהם.

אורי מקלב: אנחנו צריכים להחזיר את האמון בציבור.

אורי מקלב: לפני שעה-שעה וחצי התפרסם שכל מה שאנחנו הטלנו, הכפשנו והשמצנו את החוזרים מאומן, ששם זויפו בדיקות - המשטרה סגרה את כל התיקים שהגיעו אליה עד עכשיו.

אורי מקלב: מתוך 200 תיקי חקירה שנפתחו, הם הגיעו ל-160-150 תיקים שנסגרו ללא כל אשמה וללא חקירה.

אורי מקלב: התברר שהכול היה הכפשה והשמצה ולצערי ראש הממשלה נגרר מיד והורה למשטרה לפתוח בחקירות פליליות על הפצת מחלה אבל התברר שאלה היו טעויות.

אורי מקלב: מגן דוד או משרד הבריאות שעשו את הבדיקה באומן שהיו חיוביות, הם עשו בדיקות PCR וכשהם חזרו לארץ וכל הבדיקות האלה היו שליליות.

אורי מקלב: אנשים נחקרו כשהם הגיעו עם שתי בדיקות שליליות.

אורי מקלב: טרטרו אותם, הם היו צריכים לחכות, הם היו צריכים להיות במשך שעות יחד עם אחרים, לא נתנו להם לצאת והכול בגלל חשדות שווא.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לבקש מהם סליחה.

אורי מקלב: חשדות שווא.

אורי מקלב: זה גורם לכך שהציבור לא מאמין במערכת.

אורי מקלב: חשדות שווא.

אורי מקלב: העלילו עליהם עלילות שהם מדביקים.

אורי מקלב: מתברר שעכשיו כל החקירות נסגרות וכי זה לא היה ולא נברא.

אורי מקלב: הייתה טעות בבדיקה ההיא שלא הייתה אמינה, הבדיקה המהירה שעשו להם.

אורי מקלב: הלכו ועשו בדיקות PCR וכולן היו שליליות.

אורי מקלב: הם לא זייפו.

אורי מקלב: חובתנו ואנחנו צריכים גם בוועדת החינוך לומר שאנחנו חושבים שאם הייתה טעות, צריך להתנצל בפניהם.

יוסף טייב: זה כבר סיפור אחר.

אורי מקלב: אני חושב שאם אני לא הייתי אומר את הדברים, אני חושב שכמה מחבריי שיושבים כאן לא היו יודעים על כך.

יוסף טייב: אני בטוח שראש הממשלה יהיה הראשון להתייחס, אם הוא יחשוב שזאת טעות.

יוסף טייב: אני לא יודע מה הנתונים שאתה מציג.

שרן השכל: אני בטוחה שממצאי החקירה יפורסמו.

שרן השכל: במידה וכל התיקים ייסגרו, אנחנו נשמע על כך.

אורי מקלב: כבר שמענו.

אורי מקלב: אני אומר לך שכבר שמענו.

יוסף טייב: אני עוד לא שמעתי.

שרן השכל: בוועדת החוקה אנחנו אמורים לקבל את הממצאים.

יוסף טייב: כן.

יוסף טייב: אנחנו נראה.

שרן השכל: מהבחינה הזאת זה לא קשור לוועדת החינוך או יותר נכון לוועדת הכלכלה.

אורי מקלב: תבקשי את הנתונים.

אורי מקלב: אני מבקש שתבקשי את הנתונים האלה.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: אנחנו נבקש בוועדת החוקה.

שרן השכל: עכשיו נמשיך עם התקנות.

שרן השכל: תודה רבה.

תמי סלע: תיקון תקנה 6 בתקנה 6 לתקנות העיקריות, בתקנת משנה (א)(1), בסופה יבוא "או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית מגן חינוך".

תמי סלע: זו בעצם התקנה שעוד הייתה מלכתחילה בתקנות הראשונות של הגבלות על קיום טיול הכולל לינה ושם דורשים מהמשתתפים בטיול כזה או תו ירוק או בדיקה שלילית.

תמי סלע: כאן מוסיפים את האפשרות של PCR, תוצאה שלילית בבדיקת PCR שבוצעה במסגרת מגן חינוך לאפשרויות האלה.

שרן השכל: יש הערות?

שרן השכל: חברי הכנסת.

שרן השכל: אין.

תמי סלע: תיקון תקנה 8 בתקנה 8 לתקנות העיקריות, האמור בה יסומן "(א)" ואחריה יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) קבע בעל מוסד שלא ניתן לקיים פעילות כאמור בשטח פתוח, רשאי הוא לקיימה במבנה, ובלבד שכל המשתתפים הציגו למפעיל הפעילות או למי מטעמו אישור תו ירוק, אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית או אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית מגן חינוך.

תמי סלע: אישורים כאמור יוצגו בצירוף תעודה מזהה, למעט לעניין קטין מתחת לגיל 16".

תמי סלע: זה המתווה החלופי לחוגים או לתנועת נוער.

שרן השכל: זו בשורה נהדרת לחוגי ספורט שמתקיימים, בין אם אלה בריכות או בלט או כל מיני חוגים שמתקיימים אך ורק בפנים.

שרן השכל: נותנים להם עכשיו את האפשרות לחזור לפעילות במתווה של תו ירוק.

שרן השכל: באמת תודה שנעניתם לבקשת הוועדה בעניין הזה.

שרן השכל: אני חושבת שזה ממש חשוב במיוחד לילדים שצריכים את הפעילות אחר הצהריים, פעילות שמשחררת הרבה קיטור לכל הספורטאים הצעירים שלנו.

אורי מקלב: תבקשי בסוף לקבל תשובות על הבדיקות הסרולוגיות לילדים.

אורי מקלב: יש משפחות שהיו בהן ילדים חיוביים והם החלימו.

אפרת אפללו: אני אתייחס.

אורי מקלב: זה יכול לשחרר הרבה מבידוד.

אפרת אפללו: לגבי המגזר החרדי, דווקא במגזר החרדי התחלנו בגלל שהתחילו את הלימודים.

אורי מקלב: היה פיילוט אבל הוא הסתיים.

אורי מקלב: הוא כבר לא קיים.

אפרת אפללו: כן.

אפרת אפללו: במגזר החרדי היה אחוז מאוד גבוה במשך שבועיים-שלושה.

אפרת אפללו: שבועיים יותר מאשר בכל שאר המגזרים ונמצא שם יחסית אחוז גבוה של ילדים.

אפרת אפללו: המבצע כרגע לא הופסק אלא הוא ממשיך בהיקף הרבה יותר קטן.

אורי מקלב: אני לא מדבר על מבצע כללי.

אפרת אפללו: על מבצע בדיקות סרולוגיות שנעשו.

אורי מקלב: משפחה שהיה בה ילד אחד או שני ילדים חיוביים שאר הילדים לא.

אפרת אפללו: אנחנו קראנו לכל הילדים.

אורי מקלב: קראתם אבל עכשיו אני מדבר על חולים חדשים.

אורי מקלב: מה שקרה בשבועיים-שלושה האחרונים.

אורי מקלב: משפחה רגילה בה יש שני ילדים.

אורי מקלב: יש סבירות שהילד השני, גם אם הוא שלילי, או שהוא היה חולה, או שהוא היה הראשון שהדביק.

אורי מקלב: עכשיו אנחנו לא רואים את זה.

אורי מקלב: מה קורה אחרי שהילד החולה המאומת מחלים?

אורי מקלב: הילד הזה צריך להישאר בבית עוד שבוע.

שרן השכל: זאת בדיקה שלילית.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: אם הוא עושה שתי בדיקות שיוצאות שליליות, הוא רק שבוע ולא שבועיים אבל הוא חייב להישאר.

שרן השכל: אתה לא יכול לקחת סיכון בילד שחולה קורונה שבעצם הוא עדיין חולה והוא יגיע למסגרת החינוך.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: הילד החולה החלים.

שרן השכל: הוא החלים, אז התוצאה תהיה שלילית.

אורי מקלב: התוצאה תהיה שלילית.

אורי מקלב: יש לו אח שהיה אתו בבידוד והיה אתו גם כשהוא היה חולה.

אורי מקלב: היה אתו שבוע.

אורי מקלב: אחרי שהוא מחלים ואחרי שהוא חוזר ללימודים, האח המאומת חוזר ללימודים ועדיין האח השני צריך להישאר שבוע בבית מאז היום האחרון בו הוא השתחרר.

אפרת אפללו: אלא אם כן הוא היה בבידוד ממנו ולא בא אתו במגע.

אפרת אפללו: כל עוד הוא בא אתו במגע, הוא חייב.

שרן השכל: מקלב, זה לא בתקנות חינוך.

שרן השכל: זה בחוק חוקה ומשפט.

שרן השכל: זה לא קשור לתקנות האלה.

תמי סלע: זה או מדיניות על בדיקות סרולוגיות.

אפרת אפללו: המדיניות של משרד הבריאות היא שאין לבצע בשגרה בדיקות סרולוגיות אלא להשאיר שיקול דעת לרופא המטפל במקרים מסוימים.

אורי מקלב: אבל זאת לא שגרה.

אפרת אפללו: זה עלול ליצור עומס מאוד גדול וזה עלול לגרום להדבקה במקומות מסוימים.

שרן השכל: זה צו בידוד.

אורי מקלב: אם יש עמדה מקצועית אחרת, שיאמרו את זה.

שרן השכל: זה לא קשור לכאן.

אורי מקלב: זה קשור ואני גם אומר לך למה.

שרן השכל: רגע.

שרן השכל: אם יש הערות ספציפיות לעניין הזה, אנחנו נשמח לשמוע.

אורי מקלב: אני השלמתי את מה שאמרתי קודם ולא קיבלתי תשובה.

אורי מקלב: יש חשיבות לוועדה הזאת להחזיר כמה שיותר ילדים ללימודים כשזה אפשרי.

שרן השכל: נכון.

אורי מקלב: ולהתגבר על בירוקרטיה או על חוסר טיפול.

אורי מקלב: זה בדיוק ועדת החינוך.

שרן השכל: יש תקנות בידוד.

שרן השכל: ברגע שאדם מאומת, יש תקנות בריאותיות.

שרן השכל: זה לא קשור רק לילדים אלא זה לגבי כלל האוכלוסייה.

אורי מקלב: גברתי היושבת ראש, בתוך התקנות האלה נאמר שילד שיש לו בדיקה סרולוגית חיובית, הוא פטור מבידוד.

אורי מקלב: איך מביאים את העז לשוקת.

אורי מקלב: הבעיה היא שלא עושים את זה.

אורי מקלב: למה לא עושים?

אורי מקלב: כי משרד הבריאות מאפשר.

תמי סלע: יש שיקול דעת לרופא לאשר בדיקה סרולוגית.

אורי מקלב: משרד הבריאות צריך לעמוד מול קופות החולים ולשאול מדוע הן לא עושות את זה.

אורי מקלב: מי מייצג את התלמידים?

אורי מקלב: זה לא קשור למבצע.

אורי מקלב: הילדים עברו עכשיו אירוע של אימותים בתוך הבית.

אפרת אפללו: אני רוצה להגיד שזה לא מחייב הדבקה.

אורי מקלב: לא מחייב, אבל חמישים אחוזים אולי כן?

אורי מקלב: במבצע עשו את זה למי שהיה חיובי בבדיקה הסרולוגית ומשחררים אותו מבידוד.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: הוא נחשב מחלים.

אורי מקלב: אבל איך שלא היה או כשזה כבר היה לפני חודשיים ועכשיו זה נגמר, אנחנו מדברים בבית, ביחידת מגורים בה היו מאומתים.

אורי מקלב: אין משהו יותר יעיל, לייעל מערכת, כאשר מערכת מתייעלת יותר אומרת שבבית הזה יש אחד שהוא שלילי ואני רוצה לאפשר להורים שלו ללכת לעבודה ואני רוצה גם לאפשר לילד הזה לחזור לבית הספר.

אורי מקלב: הוא כבר היה בבידוד שבועיים.

אורי מקלב: ההורים כבר היו בבידוד.

אורי מקלב: צריכים לחכות שבוע ולהמתין גם לבידוד המקוצר אבל יש לנו דרך לפתור את זה אם אנחנו ניתן לו בדיקה סרולוגית.

אורי מקלב: יש מה שנקרא רגליים לדבר הזה ויש סבירות שיכול להיות שלילד הזה יש כבר נוגדנים.

אורי מקלב: ילד שהיה כל הזמן עם ילדים מאומתים, יש סבירות שיש לו נוגדנים יותר מאשר אצל ילד שלא היה עם ילדים מאומתים.

אפרת אפללו: אבל עושים בדיקות PCR לילדים.

אורי מקלב: אבל הם צריכים שבוע.

אורי מקלב: ה-PCR לא קשור לנוגדנים.

אפרת אפללו: אם הוא חלה.

שרן השכל: אני מבקשת שמשרד הבריאות יתייחס לעניין הזה.

שרן השכל: משפחות בהן היו אולי מאומתים, האפשרות להכניס בדיקות נוגדנים בצורה קצת יותר נרחבת.

שרן השכל: אמרו שיש שיקול דעת לרופא וביקשו להכניס קצת יותר.

שרן השכל: אלה דברים שנדונים בוועדת החוקה.

שרן השכל: אנחנו נמשיך עכשיו עם התקנות.

אורי מקלב: שמשרד הבריאות יורה לקופות החולים.

שרן השכל: הוועדה ביקשה אבל אני מבקשת, זה לוועדת החוקה חוק ומשפט.

שרן השכל: זה לא קשור כרגע לתקנות הספציפיות שבפנינו.

אורי מקלב: זה לא קשור לתקנות אבל זה קשור למציאות.

שרן השכל: אבל אנחנו כרגע לא דנים במציאות.

אורי מקלב: וזה קשור לפעילות הוועדה הזאת שמנסה להחזיר כמה שיותר ילדים למערכת החינוך ולהקל על ההורים עד כמה שאפשר.

שרן השכל: אני מבקשת להמשיך בהקראת התקנות.

שרן השכל: תודה רבה.

תמי סלע: אנחנו בהוספת תקנה 8א1 שזה בעצם המתווה של צמצום מגעים.

תמי סלע: אחרי תקנה 8א לתקנות העיקריות יבוא: "8א1.

תמי סלע: צמצום מגעים

תמי סלע: למידה בשטח פתוח.

תמי סלע: למידה המשלבת למידה פנים אל פנים עם למידה מרחוק.

תמי סלע: תקנת משנה (א) לא תחול על כיתה ש-70 אחוזים או יותר מתלמידיה הם בעלי אישור תו ירוק".

תמי סלע: כאן כמה הערות שלי.

תמי סלע: קודם כל, לגבי ה-70 אחוזים, כאן לא ראיתי שנכנסה הוראת השעה לגבי חיסון ראשון.

תמי סלע: בכל זאת זה לעוד עשרה ימים כן יכול להיות רלוונטי.

תמי סלע: השאלה אם זה בטעות או בכוונה.

תמי סלע: דבר שני, לא הוחרגו אותם בתי ספר ומסגרות שב-10(ג) שהוחרגו במתווה של ח' עד י"ב ברשויות אדומות של נוער נושר ובסיכון, בלי עורף משפחתי, תלמידים עולים בשיעורי עברית.

תמי סלע: לא נכנסו כאן החריגים האלה ואני לא רואה סיבה שהם לא יוכנסו.

תמי סלע: זה ברמה של דברים שהם לא טכניים, הם חשובים, אבל אנחנו חושבים שהם צריכים להיות.

תמי סלע: לגבי ההוראה עצמה, שימו לב שבעצם אין כאן הבניה של שיקול הדעת של מנהל המוסד שהוא זה שמחליט.

תמי סלע: זה לא שיקול דעת אלא הוא צריך לבחור בין אחד מהאמצעים שמפורטים כאן, שהם שטח פתוח, למידה היברידית כפי שאנחנו קוראים, למידה רק מקוונת אומר החוק, ועוד אמצעים אחרים.

שרן השכל: אני אומר שהבקשה – ושוחחתי עם משרד הבריאות בטלפון – של הוועדה הייתה לתת למנהלים אפשרות במידה והם רואים הידבקויות או איזושהי עלייה תחלואה בקרב ילדים בעיר, את האפשרות לעשות זאת משום שלפני כן לא הייתה להם אפשרות מבחינה חוקית.

שרן השכל: אתם הכנסתם כאן את החובה להשתמש באחד הסעיפים, לא רק בערים אדומות אלא גם בערים כתומות.

שרן השכל: זאת אומרת שאתם כרגע מחייבים 90 אחוזים ממערכת החינוך לעבור ללמידה ב-זום, לעבור ללמידה בשטח פתוח, לעבור ללמידה מקוונת, חציה בכיתה וחציה לא בכיתה או כל פתרון אחר.

שרן השכל: זה ברור לכם שהרצון של הוועדה היה להשתמש בזה כאמצעי אחרון ולא כאמצעי ראשון.

שרן השכל: מדובר כאן על 90 אחוזים ממערכת החינוך בתוך ערים אדומות וכתומות.

אפרת אפללו: 70 אחוזים.

אפרת אפללו: גם לא מדובר על כיתות א' עד ד' והגנים אלא מדובר מכיתות ה' עד ז' בערים אדומות.

שרן השכל: אז קודם כל העניין של ה' עד ז' באזורים אדומים, הם לא ברי חיסון.

שרן השכל: אני מבינה אם המטרה היא לעודד חיסון.

אסתי ורהפטיג: המטרה היא לא לעודד חיסון.

אסתי ורהפטיג: המטרה היא לצמצם מגעים.

שרן השכל: החל מכיתה ח' אפשר להגיע למצב של מעל ל-70 אחוזים מחוסנים ואז להמשיך סוג של שגרת לימודים.

שרן השכל: המטרה שלנו כוועדה היא לאפשר את שגרת הלימודים.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים למנוע הדבקה, מעוניינים למנוע מצב של משבר בריאותי, של תחלואה, אבל תקשיבו, 70 אחוזים ממערכת החינוך כרגע נמצאים בערים אדומות ובערים כתומות ואתם מחייבים אותה לעשות את הלמידה בשטח פתוח.

שרן השכל: זה אומר שהחבר'ה מתל אביב, מהרצליה ומנתניה, ילמדו חצי בחצר.

שרן השכל: תקשיבו, זה בית ספר שלם לחלק לחצי-חצי.

שרן השכל: מה עם הערים שאין להם את החצרות הגדולות האלה, שהן יותר צפופות?

שרן השכל: אין להן את האפשרות הזאת.

שרן השכל: זאת לא הייתה הכוונה שלנו.

שרן השכל: מכיתה ה' עד ז', אין להם אפשרות להתחסן.

שרן השכל: מילא אם ניקח את הערים האדומות בהן הכנו מתווה של 70 אחוזים מחוסנים וכולי, עוד אפשר לשמור על שגרת לימודים מסוימת אבל כיתות ה' עד ז', הם לא יכולים להתחסן ואתם לא מאפשרים להם את הלימודים האלה בשגרה.

שרן השכל: ניקח כדוגמה רשות מקומית, אולי רשות מקומית קטנה יותר, שיש בה בית אבות ובבית האבות פתאום הייתה איזושהי הדבקה של כלל האנשים שמאוכלסים בתוך המבנה הזה.

שרן השכל: יש מקדם הדבקה מאוד מאוד גבוה, יש אחוז נדבקים מאוד גבוה, הרשות מוחרגת כאדומה אבל אפילו לא תלמיד אחד חולה בקורונה.

שרן השכל: אז מה, מכניסים עכשיו למצב של עיר אדומה, מפסיקים את הלימודים בכיתות ה' עד ז', בכל הכיתות האחרות, לא מאפשרים להם ללמוד בגלל שבאותו בית אבות הייתה איזושהי הדבקה?

שרן השכל: זה נשמע לא פרופורציונאלי.

אפרת אפללו: אנחנו כן דיברנו על זה בוועדה מספר פעמים.

אפרת אפללו: לא קיבלנו החלטות רוחביות על כלל בתי הספר.

אפרת אפללו: אם אתם זוכרים, דיברנו על זה שברשויות אדומות - - -

שרן השכל: כן, אבל אלה 70 אחוזים מהרשויות.

שרן השכל: זה כמעט כל מדינת ישראל.

אפרת אפללו: אנחנו אומרים שצריך צמצום מגעים.

אפרת אפללו: צריך שלכל ילד יהיו פחות מגעים.

אפרת אפללו: מבחינתנו, קבוצות קטנות, כמו שאמרה יפה בן דוד.

שרן השכל: אבל אין אפשרות למערכת החינוך כולה לעבור עכשיו לחצאי כיתות, מ-30 ל-15 תלמידים.

אפרת אפללו: שוב, מדובר על תקופה.

אפרת אפללו: זה לא משהו שהוא רוחבי לאורך כל השנה.

שרן השכל: אבל כשאנחנו מדברים על 70 אחוזים, זה רוחבי.

שרן השכל: אל תעבדו עלינו בעיניים.

אפרת אפללו: בגלל שאנחנו מעודדים חיסונים ובגלל שעושים עוד הרבה דברים - - -

שרן השכל: אבל הם לא יכולים להתחסן.

שרן השכל: תגידו לי מעל כיתה ח', בסדר, אבל כיתות ה' עד ז', הם לא יכולים להתחסן.

אפרת אפללו: אבל חייבים לצמצם מגעים.

אפרת אפללו: אי אפשר להשאיר את המצב כמו שהוא.

אפרת אפללו: אי אפשר להשאיר ברשות שהיא אדומה.

אפרת אפללו: אנחנו מאפשרים עד כיתה ד', כרגיל.

שרן השכל: אתם בודקים בתוך הרשות האם הנדבקים הם בקרב תלמידים?

אפרת אפללו: בוודאי.

אפרת אפללו: מדי יום.

שרן השכל: ואתם מכניסים את זה לתוך המשוואה של סגירת בתי ספר?

אסתי ורהפטיג: לא, זה לא במשוואה שלנו.

אפרת אפללו: זה לא במשוואה.

שרן השכל: אם כן, זה לא הגיוני.

אפרת אפללו: מדי בוקר אנחנו מסתכלים על פילוחים לפי קבוצות גיל ורשימת הרשויות שנמצאות ביחס הכפלה גבוה, זאת אומרת שאנחנו רואים את השינוי הכי גדול במאומתים מדי שבוע, היא בגילי אפס עד 19 במספר רשויות.

אפרת אפללו: זה נובע מפתיחה של מוסדות החינוך.

אפרת אפללו: אנחנו מסתכלים על זה מדי בוקר ואנחנו כאן מאפשרים מספר אפשרויות למנהל.

אפרת אפללו: אנחנו לא מחייבים אותו.

שרן השכל: כמובן כהמלצה, אבל להביא משוואה חדשה שמדברת על אוכלוסייה של בין אפס ל-19 ועל פי זה לקבוע את מגן החינוך אדום, כתום, ירוק, אבל אם יש לך רשות אחרת שיש בה 3,000 מאומתים ואולי ארבעה הם בגיל אפס עד 19, למה לסגור את כל מערכת החינוך?

אפרת אפללו: אנחנו לא סוגרים.

אפרת אפללו: זה לא נכון לומר שאנחנו סוגרים.

אפרת אפללו: אנחנו מבקשים מהמנהל לנקוט במספר דרכים שיש לו.

שרן השכל: זאת אומרת שכיתות ה' ו-ו' סגורות.

אפרת אפללו: לא.

אסתי ורהפטיג: הוא יכול ללמד באופן היברידי, יכולה להיות למידה בשטח פתוח.

שרן השכל: רשות שיש לה תקציבים - - -

אסתי ורהפטיג: משרד החינוך נתן תקציבים ותכף הם יפרטו.

שרן השכל: רשות שיש לה גינה גדולה לעומת רשויות שהן חלשות ואין להן את המשאבים האלה, לא יוכלו לעשות את זה.

שרן השכל: אנחנו כאן מגדילים את אותם הפערים שדיברנו עליהם בין הרשויות החזקות לרשויות החלשות.

אסתי ורהפטיג: יש את המהות שמדברת על האם זה נכון לצמצם מגעים או לא ברשות שיש בה תחלואה גבוהה.

אסתי ורהפטיג: אני חושבת שאפרת ענתה על זה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו רואים מבחינה בריאותית.

אסתי ורהפטיג: ברגע שיש רשות שהתחלואה בה היא גבוהה, רשות אדומה, רשות כתומה ורשות כזאת, אנחנו חושבים שנכון לצמצם מגעים כדי לא להמשיך את התפשטות התחלואה שם.

שרן השכל: גם כשאין נדבקים בבית הספר.

אסתי ורהפטיג: זה לא עניין של בית ספר.

אסתי ורהפטיג: ברגע שרשות אדומה, אנחנו יודעים שהתחלואה בה היא מתקדמת והיא גדלה.

אפרת אפללו: כדי שלא תהיה התלקחות בבית הספר כי הילדים נפגשים אחר הצהריים.

אסתי ורהפטיג: אם תהיה התלקחות, לפחות מספר המגעים יהיה יותר מצומצם.

שרן השכל: כאן אתם מחייבים באופן גורף.

שרן השכל: אתם לא משאירים כאן שום שיקול דעת.

אסתי ורהפטיג: לעניין שיקול הדעת.

אסתי ורהפטיג: בעניין הזה של שיקול הדעת יש כמה דברים.

אסתי ורהפטיג: דבר ראשון, מבחינה בריאותית אנחנו קובעים את המגבלות.

אסתי ורהפטיג: אנחנו אומרים מה יש לו רציונל בריאותי ואנחנו אומרים בהתאם לזה מה המגבלות שאנחנו חושבים שצריכות להיגזר מזה.

אסתי ורהפטיג: מבחינה בריאותית.

אסתי ורהפטיג: אם אנחנו חושבים שיש רשות שמגיעה לרף מסוים שבאמת נקבע לפי נוסחה שחלה באופן כלל ארצי, שזה סיכון נוסף שאנחנו חושבים שצריך לנקוט צעדים כדי למנוע את ההתממשות שלו, אז זה חל ברמה הארצית.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא חושבים שנכון שעכשיו בבית ספר אחד ינקטו כך ובבית ספר אחר ינקטו אחרת במובן הזה שבית ספר אחר ימשיך למידה כרגיל ולא יעשה שום צמצום מגעים.

אסתי ורהפטיג: אנחנו כן הסכמנו - וזה כן מגיע כאן לידי ביטוי, ואנחנו גם הסכמנו לכל דרך אחרת לצמצום מגעים שהוצעה ושהותקנה על ידי משרד החינוך - שתהיה כאן גמישות באיזו שיטה.

אסתי ורהפטיג: זאת אומרת, לא כמו בשנה שעברה שאמרנו קפסולות.

אסתי ורהפטיג: כאן אנחנו אומרים שיש כאן כמה דרכים.

אסתי ורהפטיג: כל בית ספר מחליט לפי מה שיכול, לפי מה שיש לו, לפי מה שהוא חושב שנכון ויש כאן אפילו סעיף סל שכן מאפשר את אותה גמישות למקרה שבאמת יש משהו שהמנהל חשב עליו ואנחנו לא חשבנו עליו כדי שבאמת בכל זאת כל עוד יש דרך בה אנחנו מצמצמים את כמות המגעים, זה יהיה בסדר וזה עומד בתקנה הזאת.

אסתי ורהפטיג: אני אומרת שיש כאן גם עניין משפטי.

אסתי ורהפטיג: כלומר, בסוף החוק מסמיך את הממשלה לקבוע מגבלות.

אסתי ורהפטיג: יש קושי לומר עכשיו שכל מנהל קובע את המגבלות שחלות על עצמו.

אסתי ורהפטיג: יש כאן גם קושי משפטי בנוסף לקושי של המדיניות ואני אומרת אותו מהצד כי המהות היא לא העיקר כאן.

אסתי ורהפטיג: צריך גם להבין שהחוק מדבר על ניהול של הממשלה את המשבר הזה ולא ניהול של כל אחד כפי שהוא חושב.

אסתי ורהפטיג: אני חושבת שהיועצת המשפטית תסכים עם זה.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: אני חושבת שזה משאיר הרבה מאוד פתח לכל מנהל לעשות מה שהוא רוצה ואפילו אין הבניה של שיקול הדעת במובן הזה שהנקיטה של - - -

אסתי ורהפטיג: להראות עד כמה הלכנו רחוק כדי בכל זאת לאפשר את אותו שיקול דעת.

תמי סלע: בצורה קצת קיצונית אפילו כי אין אפילו אמירה של למידה מרחוק, זה הדבר האחרון, ולפני כן צריך לבדוק את כל הדרכים האחרות כי כן הייתה אמירה גם של הממשלה וגם של הוועדה הזאת שוב ושוב שרוצים לאפשר ולדאוג לכך שכמה שיותר תהיה למידה בבתי הספר.

תמי סלע: אגב, קבוצות קטנות אפילו לא מוזכרות כאן בין האמצעים.

תמי סלע: האמצעים שנזכרים בעיקר מדברים על למידה מרחוק או היברידית או מקוונת ועל שטח פתוח שבחורף הוא בעיה.

אסתי ורהפטיג: כל מה שהוסכם על ידי משרד החינוך, אם היה משהו נוסף שמשרד החינוך היה מסכים להכניס, הוא היה כאן.

אסתי ורהפטיג: מבחינתנו אנחנו באמת אפשרנו מנעד יחסית רחב של אפשרויות לצמצום מגעים.

שרן השכל: השאלה שלי היא למה אתם לא משאירים את שיקול הדעת האם להפעיל את הצמצום מגעים או לא בידי המנהל.

שרן השכל: דיברו כאן על הולנד, על איך שהם מנהלים את מערכת החינוך.

שרן השכל: למנהל יש גם אחריות אישית.

שרן השכל: הוא לא רוצה להתחיל להכניס את כולם לבידוד.

שרן השכל: אם יש בידוד לתלמידים מסוימים, אז יש הנחיות מסוימות.

שרן השכל: כל עוד אין חולים מאומתים בבית הספר ואין איזושהי סכנה ממשית ובשיקול דעת של המנהל שהוא רוצה שיישארו לימודים תקינים, אתם לא מאפשרים לו.

שרן השכל: כיתות ה' עד ז', בכל מדינת ישראל יצטרכו לפצל כיתות.

אסתי ורהפטיג: בסוף אין פתרון קסם.

אסתי ורהפטיג: אם רוצים להגיד שאנחנו מנסים למזער את התפשטות התחלואה בצורה מסוימת, אז אנחנו צריכים לעשות אחד מכמה אופציות.

אסתי ורהפטיג: זה בעייתי להמשיך למידה כרגיל במצב שיש תחלואה עולה ברשות.

שרן השכל: איך מאפשרים את זה מכיתות א' עד ה'?

אפרת אפללו: אני רוצה לומר שאנחנו ראינו במודיעין ובבנימינה בתחילת הגל הרביעי, באיזו מהירות התחלואה עברה בין בתי ספר.

אפרת אפללו: זאת אומרת, בגלל אחים, בגלל פעילויות משותפות והרבה מאוד פעילות בלתי פורמלית כזו או אחרת.

אפרת אפללו: מה שאנחנו רוצים עכשיו לעשות זה למנוע את ההתפשטות הזו וזה על ידי צמצום מגעים.

אפרת אפללו: כמו שאמרתי, זה משהו שהוא, לא נקרא לו נקודתי אבל הוא זמני.

אפרת אפללו: זה איזשהו מצב שהוא זמני ואני יודעת שמשרד החינוך כן נתן תקציב.

אפרת אפללו: אולי יש מקום למשרד החינוך לתקצב רשויות, לא נקרא להן חלשות אבל כדי לא ליצור את הפערים, אולי לתת תקציב קצת יותר גבוה לבתי ספר, כמו שאת אומרת.

שרן השכל: למה כיתות ד' כן וכיתות ה' לא?

אפרת אפללו: אנחנו רצינו לפני.

אפרת אפללו: מבחינתנו כבר רצינו את צמצום המגעים.

שרן השכל: למה?

אפרת אפללו: רצינו צמצום מגעים עוד בכיתות היותר צעירות וזאת בעצם החלטה שהוסכמה ביחד עם משרד החינוך בגלל מה שאת אומרת, בגלל מה שאת אומרת, בגלל שאנחנו מבינים שיש קושי מסוים לעשות את זה בכל הארץ.

אפרת אפללו: לכן אמרנו שאנחנו מסכימים עם משרד החינוך אבל מבחינתנו זה היה אמור להיות כבר מכיתה ג'.

אפרת אפללו: קיימנו איזשהו דיון יחד עם משרד החינוך והוחלט שזה מכיתה ה', אבל ברגע שאנחנו לא עושים גם את זה, אנחנו בעצם לא עושים שום דבר.

אפרת אפללו: אנחנו כאילו לא מאפשרים כל התמודדות עם התחלואה וראינו את זה ואני נותנת כאן את מודיעין ובנימינה כדוגמה אחת.

שרן השכל: כן, אבל יש הבדל בין לתת אפשרות להתמודד עם זה לבין לחייב אותם.

שרן השכל: זה אומר לפתוח פערים בין רשויות חזקות לרשויות חלשות כי מי שירוויח אלה תלמידים שנמצאים ברשויות חזקות כמו תל אביב, הרצליה, נתניה, חיפה, ומי שישלם את המחיר, אלה כל אותן רשויות חלשות שלא מסוגלות לסבסד את זה.

תמי סלע: בהמשך לזה, מה שאת אומרת, באמת היה אולי מצופה במתווה כזה שיש בו הרבה מאוד אפשרות, קלף פתוח לשימוש בלמידה מרחוק כאמצעי לצמצום מגעים, שתהיה חובה גם לבדוק - כלומר, לפני שהוא מחליט על זה - מה היכולת של התלמידים, בהתחשב גם בזה שהוא משתמש באמצעי הזה.

תמי סלע: גם לשתף באיזושהי צורה, יידוע, התייעצות עם הורים, לדווח מעבר למספר ימים של למידה מרחוק לאיזשהו גורם מפקח עם כל הרצון לתת שיקול דעת.

תמי סלע: שמענו כאן גם על המחיר של למידה מרחוק, על ילדים בבית, על הרבה ילדים שאין להם את האפשרות להשתתף בלמידה מרחוק.

אפרת אפללו: כמו שאסתי אמרה, כל הצעה שהייתה עולה ממשרד החינוך, היינו מוכנים לשמוע ולקבל.

אפרת אפללו: אנחנו באנו ואמרנו שאלה הפתרונות מבחינתנו ורצינו עוד.

אפרת אפללו: רצינו כמובן גם קבוצות קטנות כמו שאמרנו אבל משרד החינוך לא בא ואמר.

אפרת אפללו: אני רוצה להגיד שבתקופה שההוראות האלה היו בהוראות מנהל, זאת אומרת, ההנחיות האלה שנסגרו במתווה בין שני המשרדים לפני פתיחת שנה, ומשרד החינוך ביקש שהן לא יהיו בתקנות אלא יהיו בהוראות מנהל, בשלב הזה לי לא הייתה כל דרך לדעת מה באמת קורה בשטח, מה באמת המנהלים עושים.

אפרת אפללו: אני לא יודעת אם למשרד החינוך הייתה דרך לדעת.

אפרת אפללו: ברגע שהנושא הזה נמצא מבחינתנו בתקנות, וזה משהו שאנחנו כן רצינו גם לפני - אבל בגלל שמשרד החינוך ביקש שלא, אז הסכמנו שזה יהיה בהוראות מנהל – ברגע שזה נמצא בתקנות, יותר קל לאכוף את זה, יותר קל לדעת האם זה קורה ואיך זה קורה.

אפרת אפללו: לפני כן לא הייתה לי כל דרך.

תמי סלע: זה שזה צריך להיות בתקנות, זה ברור אבל עדיין המתווה צריך להיות יותר מובנה.

שרן השכל: צריך לאפשר.

שרן השכל: לא לחייב.

שרן השכל: לתת את הסמכות של שיקול הדעת למנהל לפעול.

שרן השכל: זו הייתה הבקשה שלנו.

שרן השכל: לתת לו את הסמכות בחוק.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא חושבים שמהותית זה נכון.

שרן השכל: במידה שיהיה צורך בכך, יהיה ניתן לעשות את זה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא חושבים.

אסתי ורהפטיג: העניין הזה של גם איך מתייחסים עכשיו לתחלואה בילדים, שומעים גישות האומרות שלא נורא שילדים יידבקו.

שרן השכל: אני לא שמעתי.

אסתי ורהפטיג: לא כאן.

אסתי ורהפטיג: אני אומרת באופן כללי שיש גישות כאלה לפעמים.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא חושבים שנכון שעכשיו מנהל שיש לו איזו תפיסה אישית כזו או אחרת, הוא זה שינהל איך תהיה התחלואה.

שרן השכל: אבל זה לא רק המנהל אלא זה ראש הרשות המקומית שבסוף אחראי על זה.

אפרת אפללו: כמו שאמרתי בהתחלה, לא באנו והשתנו משהו מאוד רחב אלא אמרנו ברשויות אדומות לא סוגרים את כל בתי הספר, אנחנו מבקשים צמצום מגעים לתקופה זמנית בה התחלואה ברשות היא גבוהה.

שרן השכל: אבל רשות שלא מסוגלת לעמוד בצמצום מגעים מבחינה טכנולוגית ומבחינת התושבים?

אפרת אפללו: אני אומרת שאולי צריך לתקצב אותה.

תמי סלע: מה הנתון היום של רשויות כתומות ואדומות?

אפרת אפללו: אמרתי, 70 אחוזים.

תמי סלע: רק 30 אחוזים מהרשויות הן לא כתומות לא אדומות.

אפרת אפללו: כן.

שרן השכל: זאת תקופת החגים.

שרן השכל: אנחנו ניכנס עכשיו לאוקטובר והמספר הזה יעלה.

שרן השכל: שלא יהיה ספק בכך.

שרן השכל: אנחנו צריכים למצוא את הדרך לחיות לצד הקורונה.

שרן השכל: הדבר הזה, אני אומרת לכם שהוא לא ישים.

שרן השכל: חייבים להשאיר כאן סוג של שיקול דעת.

שרן השכל: אתם כאן מחייבים וכיתות ה' עד ז' ישלמו מחיר מאוד קשה בכל הארץ.

שרן השכל: מי שישלם את המחיר הכי קשה, אלה אותם תלמידים מהפריפריה, מהרשויות החלשות.

שרן השכל: אני לא יודעת איך עשיתם את זה.

שרן השכל: אנחנו ספציפית ביקשנו לשים את זה כאופציה ולא כחובה.

אסתי ורהפטיג: הסברתי שאני חושבת שמבחינה בריאותית וגם משפטית - זה עלה בדיונים גם מול המשנה ליועץ המשפטי לממשלה - אין את האפשרות להשאיר את זה שכל מנהל יעשה מה שהוא חושב.

אסתי ורהפטיג: זאת לא ההסמכה שבחוק ולכן אין את האופציה המשפטית ואפילו לא האופציה שהייתה שם על כך שמנכ"ל משרד החינוך יקבע הוראות.

אסתי ורהפטיג: אפילו זה היה בעייתי.

אסתי ורהפטיג: לומר שכל מנהל מוסד יעשה כרצונו, זה עוד יותר.

אולגה פרישמן: אני יכולה להתייחס?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: בבקשה.

שרן השכל: משרד המשפטים.

שרן השכל: לאחר משרד המשפטים תעלו בבקשה את רוני קמאי, נציגת מועצת התלמידים והנוער שמבקשת להתייחס.

אולגה פרישמן: כמו שאסתי הסבירה, יש קושי משפטי לומר שיכול להיות מצב שבו מבחינת התחלואה אנחנו חושבים שצריך לצמצם מגעים או אנחנו חושבים שיש בעיה ולכן ברשות מסוימת, יש בתי ספר בהם התלמידים עוברים ללמוד מרחוק ובית ספר אחר שאנחנו חושבים שזה בסדר גמור שילדים ימשיכו לחלוטין ללמוד כרגיל.

אולגה פרישמן: יש בעיה מבחינת השוויוניות בין התלמידים כי לא יכול להיות מצב שבו אנחנו חושבים שיש בעיה מבחינה בריאותית ושהילדים ילמדו כרגיל ולכן אין צורך לצמצם מגעים באופן כללי ואין צורך להוציא ילדים מבתי ספר אחרים - שהם באותו מצב תחלואה - ללמידה מרחוק או לפתרונות חלופיים כמו הפתרונות החלופיים הנוספים שיש כאן שהם בתוך שטח בית הספר.

אולגה פרישמן: זה אל מול מצב בו אנחנו אומרים שאם יש בעיה, צריך שנדאג לכל הילדים, נצמצם מגעים ונצמצם את הסיכוי שלהם לחלות ואם אין בעיה, אין הצדקה לזה שחלק מהתלמידים ילמדו בצורה מלאה וחלק מהתלמידים לא ילמדו בצורה מלאה.

תמי סלע: עדיין, גם במתווה הזה את משאירה הרבה פתח לחוסר שוויון בגלל שאין שום הבניה של שיקול הדעת.

תמי סלע: יכול להיות שמנהל אחד יחליט שיותר נוח לו לבחור בשיטה של למידה מרחוק ומנהל אחר לא והילדים ישבו בבית כשהיו גם אופציות אחרות לצמצום מגעים כי אין כאן שום אמירה שזו הדרך האחרונה שצריך לבחור בה ושרוצים להשאיר ילדים בבית ספר.

תמי סלע: לא מדובר כאן על פריסות קטנות או על שימוש במתקנים שיש ברשות המקומית והם סמוכים לבית הספר.

תמי סלע: אני חושבת שהיה מצופה למשהו הרבה יותר מפורט שאומר באיזה נסיבות אפשר להורות על למידה מרחוק ולא להשאיר את זה לגמרי קלף פתוח כאשר באמת אולי יבחרו בזה כאופציה הקלה בחלק מהמקרים במקום לעשות ניסיון ומאמץ למצוא דרכים אחרות ולדאוג שהילדים יגיעו.

תמי סלע: יש לנו גם לימוד חובה וגם איזון עם הרבה עקרונות אחרים וגם שמענו שיש הרבה נזקים ללמידה מרחוק וגם לא כל האוכלוסיות יכולות להשתתף בה ולא משתתפות בה בפועל.

תמי סלע: זה לא נראה כמו מתווה שמאזן בצורה נכונה בין כל הזכויות האלה והקשיים.

אולגה פרישמן: להבנתי זאת ההנחיה של משרד החינוך, כן לעבור ללמידה מרחוק כאופציה אחרונה.

אולגה פרישמן: אנחנו בוודאי לא מתנגדים להבניה של שיקול הדעת בתוך הדבר הזה.

אולגה פרישמן: מה שהיה חשוב לנו להדגיש זה שבעינינו אי אפשר מבחינת משפטית ליצור מצב שבו בית ספר מסוים באותו מצב תחלואה לומד כרגיל ואין בו צמצום מגעים אל מול בית ספר אחר שבו כן צריך לצמצם מגעים.

אלון טל: אני חייב לשאול אותך.

אלון טל: אם יש הבדלים אובייקטיביים מבחינת נגישות לאינטרנט למשל, זה לא מהווה הצדקה?

אלון טל: אמרה יושבת הראש שיש כאן פערים וחייבים לקחת את זה בחשבון ולנסות לפחות לא להחמיר אותם.

אולגה פרישמן: בכל מקרה אנחנו עדיין בכל מקרה רוצים גם לשמור על הבריאות של הילדים האלה.

שרן השכל: בסדר, אבל ברשות אדומה יש לנו את הדבר הזה וברגע שיש 70 אחוזים מחוסנים, יכולים ללמוד ולא נמצאים בבית.

שרן השכל: זה לגבי רשויות אדומות.

שרן השכל: ברשויות כתומות, אתם עכשיו מבקשים, מכריחים אותן, לפעול לצמצום מגעים.

אסתי ורהפטיג: זאת הייתה החלטת הקבינט עוד לפני שהתחילה שנת הלימודים.

אסתי ורהפטיג: הוחלט שברשויות אדומות וכתומות יחול צמצום מגעים.

אסתי ורהפטיג: זאת הייתה החלטת הקבינט עוד לפני פתיחת שנת הלימודים.

שרן השכל: זאת כל מערכת החינוך.

שרן השכל: 70 אחוזים ממערכת החינוך.

שרן השכל: זאת הולכת להיות כל מערכת החינוך ולכן מה שאתם מתקינים כאן ומחייבים אותם, אתם צריכים להבין שאתם מחייבים בזה את כל מערכת החינוך.

קריאה: רובה.

שרן השכל: כולה.

שרן השכל: מ-14 באוקטובר כולה.

שרן השכל: זה יחזור להיות 90 אחוזים ומעלה.

שרן השכל: אין סיכוי שלא.

שרן השכל: לכן מה שאנחנו מאשרים כאן עכשיו הולך להיות ב-90 אחוזים ממערכת החינוך הישראלית.

שרן השכל: לכן אנחנו צריכים לפעול גם בשיקול דעת בעניין הזה.

שרן השכל: אם יש רשות אדומה שאין בה, חייבים לתת איזשהו יחס לחולים מתחלואה של גיל אפס עד 18.

שרן השכל: אם אתם אומרים לי ש-50 אחוזים מהמאומתים הם בגילי אפס עד 18, תסגרו את כל בתי הספר ברשות האדומה וברשות הכתומה.

שרן השכל: אבל אם חמישה אחוזים מכל המאומתים ברשות אדומה הם מגיל אפס עד 18, למה כל מערכת החינוך בעיר צריכה לשלם את המחיר?

שרן השכל: אולי רק בבית האבות פתאום הייתה איזושהי הדבקה המונית והם כולם נכנסו לאשפוז אבל כל שאר האוכלוסייה היא בסדר?

שרן השכל: למה לא משאירים שיקול דעת?

אפרת אפללו: כמו שאמרתי, אין רשויות אדומות.

אפרת אפללו: הרשויות המובילות ביחסי הכפלה, אלה שנמצאות עם ציון הרמזור הגבוה ביותר, אלה רשויות בהן עיקר התחלואה בגילי אפס עד 19.

שרן השכל: בכמה רשויות אדומות רוב התחלואה היא מגיל אפס עד 19?

אפרת אפללו: אני לא יודעת.

אפרת אפללו: אני יכולה להגיד לך שאני מסתכלת עכשיו על אלה שהם בציון רמזור הגבוה ביותר, אחוז חיובים מאוד מאוד גבוה.

אפרת אפללו: אני מדברת אתך על מקומות של 10, 11 ו-12 אחוזים חיוביים.

אפרת אפללו: בגילי אפס עד 19, 64 אחוזים, 72 אחוזים, 66 אחוזים, 73 אחוזים, 75 אחוזים, 76 אחוזים.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: תסגרו שם.

אפרת אפללו: אנחנו לא רוצים לסגור.

שרן השכל: לצמצום מגעים, אני מצדיקה אתכם במאה אחוזים אבל בואי נרד למטה לרשויות כתומות.

שרן השכל: תגידו לי כמה אחוזים מהתחלואה הם בקרב גילי אפס עד 18 או 19.

אפרת אפללו: אין לי כאן את הנתונים בערים כתומות.

אפרת אפללו: יש לי כאן את הרשויות האדומות.

שרן השכל: יש רשויות אדומות בהן אפס עד 19 הם שני אחוזים?

אפרת אפללו: לא.

שרן השכל: מה המספרים?

אפרת אפללו: אין לי כאן את כל הנתונים.

אפרת אפללו: כ-60 אחוזים מהתחלואה במדינה הם בקרב ילדים מגיל אפס עד 18.

אפרת אפללו: 60 אחוזים מהתחלואה.

אפרת אפללו: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שרשות כתומה תהפוך להיות אדומה.

אפרת אפללו: זו המטרה של צמצום מגעים.

אפרת אפללו: כמו שאמרתי, היינו ב-40 אחוזים והגענו כבר ל-60 אחוזים.

אפרת אפללו: האחוז הזה ילך ויעלה.

שרן השכל: אני מבינה בעניין גילי ההתחסנות.

שרן השכל: אנחנו מדברים עם כיתות ח' עד י"ב, נכון, הם יכולים לצאת להתחסן ואין בעיה, עיר אדומה, עיר כתומה, נפעיל את המתווה של הכיתה של ה-70 אחוזים התחסנות, אבל תקשיבו, כיתות ו' ו-ז', לא כולם יכולים להתחסן.

שרן השכל: הם לא בגיל.

שרן השכל: אז אתם סוגרים אותם בדיפולט או שהם פשוט ישלמו את המחיר ברשויות החלשות יותר, היכן שאין את המשאבים.

אפרת אפללו: אני חושבת שצריך להקצות משאבים לאותן רשויות חלשות.

שרן השכל: אני מבקשת את הנתונים לגבי גיל אפס עד 19.

שרן השכל: הוועדה מבקשת.

אפרת אפללו: בכל הרשויות האדומות?

שרן השכל: כן.

אפרת אפללו: אני אבקש שיכינו לי את זה.

שרן השכל: תעבירו את הנתונים לוועדה.

שרן השכל: אני אעביר לכל חברי הוועדה על מנת שנוכל להסתכל עליהם כדי להתכונן גם לדיון הבא ולהבין את המספרים לעומק ואת הסטטיסטיקה.

שרן השכל: אני חושבת שזה סופר רלוונטי וחשוב כשאנחנו מדברים על זה.

תמי סלע: אגב, לא שמענו תשובה לעניין של החיסון הראשון ושל ההחרגה של המסגרות של 10(ג).

אסתי ורהפטיג: אני אסביר.

אסתי ורהפטיג: הסעיף הזה הוא סעיף הרבה יותר רך מהסעיף של ה-70 אחוזים.

אסתי ורהפטיג: הסעיף של ה-70 אחוזים מדבר או על למידה מרחוק או על למידה מהבית.

אסתי ורהפטיג: סעיף מאוד משמעותי.

תמי סלע: או בשטח פתוח.

אסתי ורהפטיג: נכון.

תמי סלע: גם שם יש שטח פתוח.

אסתי ורהפטיג: זה סעיף מאוד משמעותי.

אסתי ורהפטיג: אותי סעיף סל הוא סעיף משמעותי מבחינתנו כי הוא מאפשר גמישות מאוד רבה.

אסתי ורהפטיג: אם המנהל מצליח לאסוף אפילו קבוצה שהיא במעט יותר קטנה או לעשות למידה מסוימת במשמרות, איכשהו באמת ללמוד בחלל קצת יותר גדול שמאפשר מרחק קצת יותר גדול בין התלמידים.

אסתי ורהפטיג: הסעיף הזה מאפשר דברים הרבה יותר גמישים ולכן אותן החרגות שהיו נחוצות שם, הן לא בהכרח קיימות כאן.

אסתי ורהפטיג: אני אומרת את זה עם הסתייגות מסוימת.

אסתי ורהפטיג: אנחנו נדבר על זה עם משרד החינוך, אם אפשר שהם יוציאו איזושהי הנחיה שיהיה ברור שבכיתות של חינוך מיוחד ונוער בסיכון, לעשות שימוש באותו סעיף 4 ולפעול בדרכים ולעשות מה שרק אפשר.

אסתי ורהפטיג: גם אנחנו חושבים שצריך לפרש את זה בצורה מקלה כלפיהם.

אסתי ורהפטיג: אני חייבת לומר שהנושא הזה לא עלה אבל אנחנו בטח לא רוצים לפרש את זה בדווקנות ואנחנו חושבים שסעיף 4, בשונה מאותו סעיף 8א1 על ערים אדומות, כיתות ח' עד י"ב, שם החרגנו במפורש, כאן יש את סעיף 4 שכן מאפשר גמישות וכן אפשר בדרך של פרשנות להתמודד עם זה ובצורה שתיתן להם מענה ושלא תשאיר אותם בבית ללימודים מרחוק.

אסתי ורהפטיג: אין כוונה שזה יקרה.

אסתי ורהפטיג: לא לזה התכוונו ואנחנו חושבים שהסעיף הזה כן יכול לתת מענה, במיוחד אם משרד החינוך יוכל להוציא הנחיות לאותם מנהלים של המוסדות האלה שיאפשרו את ההגנה על אותם תלמידים שגם הם כמובן אוכלוסייה רגישה וגם מצד שני את המשך הלמידה.

תמי סלע: מה לגבי החיסון הראשון?

אסתי ורהפטיג: לגבי חיסון ראשון, אני אומרת שהסעיף הזה חל הרבה פעמים על תלמידים שהם בכלל לא בגיל חיסון.

אסתי ורהפטיג: הסעיף נועד בעיקר לתכלית הבריאותית של צמצום המגעים.

אסתי ורהפטיג: הוא לא נועד לעודד חיסונים וזאת לא המטרה שלו.

תמי סלע: זה לא עניין של לעודד, אבל אם אומרים שהחובה הזו לפעול לצמצום מגעים, הרי אנחנו מדברים כאן גם על כיתות ח' עד י"ב ברשויות כתומות ואלה הרבה מאוד רשויות.

תמי סלע: אם ברשויות אדומות יש לי 70 אחוזים, אז אני יכולה לאפשר להם למידה רגילה בלי מגבלות ובלי תוספות, אז איך ברשויות כתומות אני לא לוקח את זה בחשבון?

תמי סלע: וגם עשרה ימים, זה משמעותי.

תמי סלע: אנחנו בכלל בתקנות כאן שהן לתקופות קצובות והן קובעות מגבלות.

תמי סלע: אני לא רואה למה זה לא צריך להיות שם כעוד הקלה.

אסתי ורהפטיג: אני אומרת שזה לא עלה.

אסתי ורהפטיג: אני חושבת שאת צודקת.

אסתי ורהפטיג: ההערה הזאת נכונה.

אסתי ורהפטיג: אני כן חושבת שאם אפשר לעשות, אנחנו נעשה דרך פרשנית ונוציא הנחיה שכן אפשר להתחשב גם בזה ומבחינתנו אנחנו מסכימים לזה.

אסתי ורהפטיג: אני חושבת שבדרך של היקש.

אסתי ורהפטיג: באמת אלה סעיפים דומים ואנחנו לא רואים סיבה שלא להקל.

אסתי ורהפטיג: אני מסכימה אתך.

אסתי ורהפטיג: הסעיף השני נועד למקרה היותר חמור ואין סיבה שלא לעשות גם פה את ההקלה הזאת.

אסתי ורהפטיג: אנחנו כן חושבים שבדרך פרשנית אנחנו בעשרת הימים האלה יכולים להתמודד עם זה, להכיר גם בחיסו

שרן השכל: נציגת מועצת התלמידים והנוער, רוני קמאי.

שרן השכל: ברשותך, שלוש דקות.

רוני קמאי: תודה על רשות הדיבור.

רוני קמאי: אני אציג את עצמי.

רוני קמאי: אני נציגת מועצת התלמידים והנוער הארצית.

רוני קמאי: בעיקרון אנחנו מאמינים שהנוער ומועצת התלמידים הבית ספרית צריכה לקחת חלק בהחלטות של המנהל לגבי מה שהולך לקרות לגבי מניעת מגעים.

רוני קמאי: לפי דעתנו רק התלמידים עצמם יוכלו להעלות למנהל את הצד שלהם בעניין הזה.

רוני קמאי: אנחנו מאמינים שהם לפחות צריכים לקחת חלק בדיון על הנושא הזה.

רוני קמאי: אנחנו רוצים להתייחס לעניין של המגע.

רוני קמאי: כל העניין של הקפסולות.

רוני קמאי: אנחנו מאמינים שקפסולות ולמידה בקבוצות מאוד מאוד חשוב כי זה עוזר לילד בלמידה שלו אבל בתקופת הקורונה זה לא יעיל כי בהפסקות או אחר הצהריים התלמידים נפגשים בקפסולה השנייה.

רוני קמאי: ברגע שמתחילה הפסקה, כל המשמעות של הקפסולה, כל הרעיון שעומד מאחורי זה, נעלמת וזה סתם בזבוז כוח ובזבוז משאבים וזה לא יעיל.

רוני קמאי: רצינו גם להגיב לגבי כל העניין של הלמידה מרחוק.

רוני קמאי: מאוד מאוד חשוב לנו שידגישו שהלמידה מהבית, הלמידה ב-זום, תהיה באמת הדרך האחרונה.

רוני קמאי: בלמידה מהבית אין גישה למורה.

רוני קמאי: אתה עומד מול מחשב ואין לך באמת בן אדם לדבר אתו.

רוני קמאי: אנחנו רוצים להדגיש שהדבר הזה יהיה בגדר האפשרות האחרונה.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: אני חושבת שאחד הנתונים המדאיגים שהציגו לנו קודם במחקר היה באמת ש-60 אחוזים מבני הנוער שעברו בידוד חוו התקפי זעם כאשר לדעתי גם זה נושא מאוד מדאיג בנוסף לכל התופעות האחרות.

שרן השכל: אני מבקשת לתת את זכות הדיבור לברק מדינה מטעם ועד ראשי האוניברסיטאות שנמצא אתנו ב-זום, לרשותך שתי דקות בבקשה.

ברק מדינה: תודה רבה.

ברק מדינה: שלום.

ברק מדינה: אני בעניין אחר, בעניין שקשור לסעיף שהתכוונתם להגיע אליו, סעיף של הוראה מרחוק באוניברסיטאות ובכלל במוסדות להשכלה גבוהה.

ברק מדינה: הנוסח של הסעיף הזה לא אמור להשתנות בתיקון אבל מכיוון שהתקנות מוארכות עכשיו עד 17 באוקטובר, כלומר, גם לאחר פתיחת שנת הלימודים באוניברסיטאות, יש עכשיו חשיבות להסדר הזה.

ברק מדינה: הסעיף הרלוונטי הוא סעיף 9א(6) שאומר ש"בעל המוסד יאפשר לימודים מרחוק לתלמידים שאינם בעלי תו ירוק".

ברק מדינה: העמדה שלנו בוועד ראשי האוניברסיטאות היא שיש קושי ניכר בדרישה הזאת שנאפשר לכל מי שיש לו תו ירוק ללמוד מרחוק.

ברק מדינה: אני אומר שתי מלים בעניין הזה, מבחינה דיונית ומבחינה מהותית.

ברק מדינה: מבחינה דיונית, אני חושב, עם כל הכבוד, שההוראה הזאת, אין לה שום קשר לבריאות.

ברק מדינה: כלומר, מבחינה בריאותית השאלה היא רק מי יכול להיכנס למוסד.

ברק מדינה: השאלה האם המוסדות צריכים לאפשר למידה מרחוק או לא, אין לה הצדקה אפידמיולוגית ואני לא בטוח שמן הראוי או מוצדק לכלול הוראה כזאת שמחייבת את המוסדות לקיים הוראה מרחוק בתקנות שהן עניין בריאות.

ברק מדינה: מבחינה מהותית, החשש שלנו הוא שהסדר כזה שבו המוסדות מחויבים לקיים במקביל לשיעורים בכיתה גם אפשרות לצפות ולהשתתף בשיעורים מרחוק, הוראה כזאת עלולה לפגוע במתכונת ההוראה, במתכונת הלימודים.

ברק מדינה: אנחנו חווינו כבר מהלך כזה של הוראה במקביל, גם בכיתה וגם מרחוק בסמסטר שחלף, וזה לא היה מוצלח.

ברק מדינה: לצערנו רבים מהסטודנטים בחרו שלא להגיע לכיתה והעדיפו להישאר בפיג'מה בבית ולהשתתף בשיעור מרחוק וזה פגע מאוד באפשרות ללמוד.

ברק מדינה: ההסדר הזה אומר שמי שלא התחסן מקבל פרס, מקבל אפשרות לבחור.

ברק מדינה: אם הוא רוצה - יבוא לכיתה עם בדיקה עדכנית שלילית, ואם הוא לא רוצה – הוא פשוט ישב בבית וילמד מרחוק, בעוד שמי שטרח והתחסן לטובת בריאות הציבור, בעצם מחויב להגיע לשיעורים ואין לו את האופציה ללמוד מרחוק.

ברק מדינה: זה בעינינו הסדר בעייתי שאין לו כל הצדקה.

ברק מדינה: אנחנו חושבים שעל הוועדה לשקול למחוק את הסעיף הזה.

ברק מדינה: יש לכם סמכות שלא לאשר סעיף מסוים בתקנות ואני חושב שאין הצדקה לאשר את הסעיף הזה.

ברק מדינה: זה סעיף חריג שלא מופיע בשאר הפרקים, בשאר המקומות, כאשר אין איזה חיוב של מוסד ללמד דווקא מרחוק.

ברק מדינה: יש שיקול דעת למוסדות לפעמים ללמד מרחוק ולפעמים לא ללמד מרחוק, אבל הקביעה הגורפת הזאת של חובה ללמד מרחוק, לכאורה בכל השיעורים מלבד שיעורי מעבדה, כל המוסדות יצטרכו ללמד את כל השיעורים מרחוק שמא יהיה איזשהו סטודנט שבחר שלא להתחסן או לפחות יטען שאין לו תו ירוק.

ברק מדינה: אנחנו חושבים שאין לזה הצדקה.

ברק מדינה: אנחנו מציעים להשמיט את הסעיף הזה ולהשאיר לשיקול דעת המוסדות לקבוע התאמות מתאימות לסטודנטים שלא יכולים להגיע לשיעורים מכל הסיבות שהן, בגלל שהם בבידוד או במילואים או בגלל שהם בוחרים שלא להציג בדיקה שלילית עדכנית.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: יש פה כמה חברי כנסת שביקשו להגיב לדברים אבל לפני כן אני אומר שאני לא מסכימה עם הדברים שלך.

שרן השכל: אתה מדבר כאן עם יושבת ראש ועדת החינוך שעשתה את רוב התואר שלה מאוסטרליה דרך האוניברסיטה הפתוחה כאשר כמעט כל השיעורים היו שיעורים לא פרונטליים אלא דרך מחשב.

שרן השכל: אני חושבת שבסופו של דבר העולם מתקדם לכיוון ואנחנו עוד נגיע למצב של הולוגרמות וכיתות תלת ממדיות ואת ישראל אני רואה כמדינה שאמורה להוביל את התחום הזה כפורצת דרך ולא לבוא ולעכב את הדברים האלה.

שרן השכל: זה בהמשך לדבריו של עורך הדין דן חי מהסתדרות המורים שמנסה גם למנוע את העניין של הכיתות החכמות בהן המורים למעשה מצולמים.

שרן השכל: אני אומר דבר נוסף.

שרן השכל: כן, נכון, אנחנו רוצים לעודד חיסונים, חשוב לנו שכמה שיותר מהאוכלוסייה יתחסנו, אנחנו מבינים את הפגיעה הקשה שנוצרת בעקבות אנשים שלא מתחסנים.

שרן השכל: עם זאת, מכאן ועד להטיל עליהם סנקציות – ואגב, היום כן מוטלות סנקציות אבל סנקציות קשות שקשורות החל משלילת רישיון וכלה בשלילת היכולת ללימודים אקדמיים אוד ברים אחרים – אני חושבת שהיא לא מידתית והיא אולי קצת קיצונית.

שרן השכל: אני חושבת שחברי הוועדה, אולי חלקם יסכימו וחלקם לא.

שרן השכל: אני אתן להם את רשותך הדיבור.

אמילי חיה מואטי: אני חושבת שחיי אדם קודמים לזכויות אדם.

אלון טל: אני מבקש לציין מתוך ניסיון אישי.

אלון טל: אני מאוד מסכים עם פרופ' ברק, עם מה שהוא ציין, וזה מתוך ניסיון.

אלון טל: המציאות מוכיחה שסטודנטים בישראל, לא אומר שהן נצלנים אבל הם תמיד יחפשו את המאמץ המינימלי מבחינת הלימודים.

אלון טל: כך אני התרשמתי.

אלון טל: ההבדל מבחינת איכות הדיון בתור מרצה שרגיל ש-50 סטודנטים באים ומתווכחים לבין קבוצה מפוצלת, ההבדל הוא בין שמים לארץ מבחינת איכות השירות.

אלון טל: בסופו של דבר אתה הופך להיות מרצה שמדבר פרונטלית ואין כמעט שום אינטראקציה למעט שלושה-ארבעה סטודנטים שכן באו.

אלון טל: אני חושב שאנחנו צריכים לחשוב על המשמעות מבחינת איכות ההוראה ולתת לאוניברסיטה להחליט כי יש באמת שיעורים שאין שום הבדל בין החוויה ב-זום לבין הלימודים בכיתה.

אלון טל: כשיש כיתות יותר קטנות, אני חושב שחייבים לתת את שיקול הדעת למוסד.

שרן השכל: יש לו את שיקול הדעת משום שלדעתי אנחנו מאפשרים בתקנות.

תמי סלע: לא.

שרן השכל: אנחנו בעצם מאפשרים למי שלא מחוסן ללמוד בצורה מקוונת.

שרן השכל: עמדת הוועדה היא שאנחנו רוצים לשמור על שגרת לימודים פרונטלית ככל שניתן.

שרן השכל: השאלה היא אם אתה שולל מהם את האפשרות ללימודים אקדמיים, ממי שלא מעונין להתחסן.

אלון טל: בארצות הברית מי שלא מתחסן, לא נרשם לאוניברסיטה.

אלון טל: הרבה יותר מחמיר מאשר אצלנו.

משה טור פז: אני חושב שאם אנחנו נקשיב למה ששמענו היום, אפשר לסגור את מערכת החינוך.

משה טור פז: יפה בן דוד אומרת לנו שאנשי החינוך והמנהלים לא יעסקו בלא להכניס תלמידים אם אין להם אישור בדיקה.

משה טור פז: עורך הדין דן חי אומר לנו לא לשים מצלמה בכיתה.

משה טור פז: עכשיו אומר לנו ברק מדינה שגם לא נאפשר למידה מרחוק.

משה טור פז: אז בואו נסגור את המערכת כי יש קורונה.

משה טור פז: אני חושב ששלושתם טועים.

משה טור פז: יפה בן דוד טועה כי אף אחד, חוץ ממורים ומנהלים, לא צריך לעסוק במי נכנס ומי לא נכנס לבית הספר.

משה טור פז: זה בדיוק תפקידם של אנשי החינוך.

משה טור פז: הם ממילא עושים את זה.

משה טור פז: בוודאי ובוודאי בתקופת קורונה הם היחידים שצריכים לעסוק בזה.

משה טור פז: עורך הדין חי שדיבר טועה כי אנחנו צריכים לאפשר לתלמיד שלא יכול לבוא לבית הספר לצפות בשיעור מרחוק ככל הניתן.

שרן השכל: מה זה יעשה לילדים חולי סרטן שנמצאים שישה חודשים ושמונה חודשים בבית חולים ולא נמצאים בתוך השיעורים.

משה טור פז: בשם איזושהי זכות שלא לשים מצלמה.

משה טור פז: אני לא מבין מהיכן זה צץ.

משה טור פז: מה ששמענו עכשיו זה לא לאפשר לתלמידים למידה מרחוק.

משה טור פז: אני חושב שמדינת ישראל לא מבינה שאנחנו בשנות קורונה.

משה טור פז: אם אנחנו לא נאפשר גם לאנשי החינוך לעשות את עבודתם כולל אדם שלא מחוסן ולא נבדק, לא נכנס, לא נאפשר למידה מרחוק – אז לא תהיה לנו למידה וכך אי אפשר לעבוד.

אמילי חיה מואטי: חברות וחברים, כמה דברים.

אמילי חיה מואטי: ראשית, אני חוזרת על מה שאמרתי, שחיי אדם קודמים לזכויות אדם.

אמילי חיה מואטי: כל ההשתוללות הזאת לציין רק את התוצאות, כלומר, את הקנסות ולא את המעשה, היא גם מוזרה בעיניי.

אמילי חיה מואטי: מה זה תישלל מהם הזכות ללימודים אקדמיים?

אמילי חיה מואטי: שיתחסנו.

אמילי חיה מואטי: שלא יסכנו חיים של בני אדם אחרים.

אמילי חיה מואטי: גם לליברליות הזאת צריך להיות איזשהו גבול.

אמילי חיה מואטי: לצורך העניין, אני כמובן חושבת שצריך במקרה של קנסות ובמצב שבו סטודנט לא הצליח לעשות את הבדיקות בזמן או הבדיקות לא הגיעו בזמן או לא יודעת מה, אפשר לבחון כל מקרה לגופו.

אמילי חיה מואטי: בעיקרון, סטודנט שלא מתחסן ואין לו תו ירוק, יתכבד וילמד מהבית.

שרן השכל: זה מה שקורה היום.

אמילי חיה מואטי: בוודאי.

תמי סלע: הכוונה היא שזה מכביד.

אמילי חיה מואטי: אני מבינה שהוא לא מעוניין אבל החיים מורכבים יותר ועם כל הצער שבדבר, אנחנו בתקופה שהיא תקופה קשה לכולנו ומנסים למצוא לעניינים האלה פתרונות ואם הפתרון יהיה מצלמות בכיתה, יהיה.

אמילי חיה מואטי: אגב, אני למדתי באוניברסיטה הפתוחה.

אמילי חיה מואטי: אני זוכרת שברוב הכיתות הייתה אפשרות או להגיע או ללמוד מהבית ולא קרה שום דבר ושום פרטיות לא נפגעה.

אמילי חיה מואטי: אנא מכם, גם כך קשה, בואו נתעסק בדברים שהם באמת קריטיים של מנהלים בבתי הספר שיש להם את הזכות להשעות תלמיד מבית ספר אבל אין להם את הזכות לדרוש תו ירוק.

אמילי חיה מואטי: תודה רבה.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: חברת הכנסת יעל רון בן משה.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

יעל רון בן משה: קודם כל, אני מתנצלת שלא הייתי כאן קודם, בתחילת הדיון אבל הייתי בדיונים אחרים בוועדת הכספים.

יעל רון בן משה: יכול להיות שאני אומר דברים שהם לא בדיוק על הסעיף שבדיון אבל כנראה זה באמת אחד הדיונים הכי חשובים שמתקיימים היום בבניין, בבית המחוקקים.

יעל רון בן משה: נמצאות אתי הבת שלי וחברה שלה.

יעל רון בן משה: שתיהן הגיעו היום יחד אתי מהצפון הרחוק רחוק.

שרן השכל: מאיפה.

יעל רון בן משה: מקיבוץ געתון ליד מעלות תרשיחא.

יעל רון בן משה: הן לא הלכו היום לבית הספר למרות שבית הספר שלהן בהחלט מספק מסגרת מאוד מאוד חיובית גם בזמן קורונה, כמה שיותר בחוץ וכמה שיותר באוויר הפתוח.

יעל רון בן משה: לדעתי היום יש איזה ניקיון של נחל, חברי חבר הכנסת פרופסור אלון טל, כך שבהחלט מנצלים את הזמן הזה לפעילויות חיוביות ותורמות.

יעל רון בן משה: אני כן רוצה שאנחנו מכאן סביב השולחן הזה ובדיונים האחרים נראה את המקרים האלה לנגד עינינו ואני יודעת שכולכם מכירים את זה גם מהבית.

יעל רון בן משה: שתי הנערות המקסימות האלה, בעצם מאמצע כיתה ח' – והיום הן כבר בכיתה י' – לא נמצאות במסגרת מסודרת.

יעל רון בן משה: אם אנחנו כאן לא נקבל החלטות נכונות, נמצא את עצמנו גם כשהן בכיתה י"א ללא מסגרת מסודרת וסדירה.

יעל רון בן משה: אנחנו בעצם ב-14 באוקטובר כנראה שוב נמצא את אותן בבתים.

יעל רון בן משה: אחת מהן מחוסנת בשני חיסונים ואחת מהן הייתה חולה, חולת קורונה ומחוסנת בהתאם, גם המשפחות שלהן, ויש מעל 70 אחוזים ילדים בכיתה שמחוסנים ובכל זאת האטמוספרה – אנחנו גם בישובים שהם נוסעים בהסעות ונכנסים לכל מיני בידודים אחרי ההסעות, אנחנו גם מחמירים עם עצמנו כי אנחנו מבינים שיש גם אחים קטנים בבית ואם הם היו בהסעה עם מישהו חולה, אז איך יגיב האח הקטן שאיננו מחוסן וכמובן אם יש אוכלוסיות שהן יותר בסכנה.

יעל רון בן משה: אני אומרת שלפי הרמזור והשיטה שאנחנו נוהגים בה כרגע, אנחנו חוזרים לדיון שאני זוכרת מלפני כשנה, דיון שהתקיים כאן בבית הזה, ואולי מתקופה קודמת, כאילו אנחנו לא מתאימים את עצמנו ובעצם ב-14 באוקטובר כולם יהיו שוב בבית או לפחות עד כיתה ח'.

יעל רון בן משה: הגילים היותר בוגרים, אני לא יודעת אם זה יהיה לשיקול דעת של המנהל, המנהלת או המורים או ההורים, אבל אנחנו שוב נהיה באיזושהי דילמה כמעט אולי יום יומית כי יש אירוע משפחתי וצריך להישאר בבית, או לא צריך להישאר בבית וזה בסדר, זאת אחריות הורית.

יעל רון בן משה: כל אחד יחליט על הילדים שלו.

יעל רון בן משה: לא כולנו פריבילגיים ויכולים להביא את הילדים שלנו מהגליל ליום שלם בכנסת.

יעל רון בן משה: יש הורים שכאשר יש ילד אחד שנמצא בבידוד, כבר צריך להישאר בבית ולהיות אתו.

יעל רון בן משה: אלה ילדים בגילי בית הספר היסודי.

יעל רון בן משה: לא תמיד כשהילד או הילדה הגדולים נשארים בבית, הם יכולים לעזור ב-זום לילד הקטן.

יעל רון בן משה: עוד לא כולנו התרגלנו למצב החדש הזה ואני מבינה שאנחנו הולכים לשנת לימודים נוספת כזאת, לצערי בלי פתרונות יצירתיים שאני חושבת שכבר מזמן היו צריכים להיות, בוודאי בכל מה שקשור לדיגיטל אבל גם האפשרות להיות בחוץ.

יעל רון בן משה: בזה התחלתי את דבריי ואני מציעה את זה עוד פעם, לאפשר למורים, למנהלים, לראשי הערים, לשלטון המקומי, לאפשר כמה שיותר להיות בחוץ.

יעל רון בן משה: זה חצי מהפתרון.

תמי סלע: זה קיים בתקנות.

שרן השכל: אנחנו בדיוק דנים בסעיף הספציפי הזה.

שרן השכל: אנחנו ביקשנו לאפשר ועכשיו אנחנו דנים בזה שהוא מחייב גם רשויות כתומות ואדומות לריווח והוא מאפשר להן למידה משולבת, למידה פנים אל פנים עם למידה מרחוק.

שרן השכל: למידה בדרך אחרת, למידה בחוץ, למידה בשטח פתוח.

יעל רון בן משה: זה אפשרי גם בחורף הישראלי, גם בגליל, זה אפשרי אם ניערך לזה בזמן.

יעל רון בן משה: ילדים לא חולים בגלל שיש קצת גשם.

יעל רון בן משה: אנחנו עמידים.

יעל רון בן משה: אנחנו רואים באירופה שמסתדרים עם זה וגם אנחנו נדע להסתדר עם זה.

יעל רון בן משה: צריך להיערך אבל אנחנו נמצאים עכשיו בערך באמצע ספטמבר, עד שכאן יתחיל החורף האמיתי יש לנו חודשיים וחבל לאבד את הזמן הזה.

יעל רון בן משה: אני זוכרת שהיה בשנה קודמת דיון אם יש ביטוח או אין ביטוח, מי אחראי על זה, ואם מורים רוצים להיות בחוץ או לא רוצים, חברים, אנחנו בשיאה של מגפה.

יעל רון בן משה: היא עוד דלא מאחורינו, היא עוד כאן ואנחנו רוצים את המשק עובד ככל שאפשר, מתפקד כלכלית, חברתית, בריאותית וחלק מהבריאות הזו הוא שהילדים והנוער יהיו במסגרות כמה שניתן, גם אם זה אומר שהם יצטרכו להיות עם מעיל ועוד זוג גרביים.

יעל רון בן משה: לא קרה כלום אבל צריך לאפשר את זה, לתמוך את מערכת החינוך, ואם צריך להוסיף אנשים שאולי מחפשים כרגע עבודה כי הם עוד לא חזרו מהחל"ת.

יעל רון בן משה: נכון, נצטרך לתמוך את זה תקציבית.

יעל רון בן משה: הם בהחלט יוכלו להיות כוח עזר גדול בפעילויות החדשות והמגוונות כדי שלא נמצא את הנערות האלה מתחילות מאמצע חטיבת הביניים.

יעל רון בן משה: זה לא ייאמן אבל מאמצע חטיבת הביניים הן כבר בבית והן כבר בתיכון.

יעל רון בן משה: עד מתי הן יהיו בבית?

יעל רון בן משה: זה פשוט לא נתפס.

יעל רון בן משה: נסו להיזכר בעצמכם בכיתה ח' ואחר כך איפה אתם בכיתה י' ועוד רגע אנחנו נגיע גם לעוד שנה.

יעל רון בן משה: יישר כוח.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: זה באמת מהדהד גם את הדברים של מועצת התלמידים שדיברו על הקשיים של מה קורה כאשר הם בבידוד וכאשר הם לא מגיעים ללימודים בבית הספר.

יעל רון בן משה: אגב, בסופו של דבר הם נפגשים.

שרן השכל: כן.

יעל רון בן משה: שלא יהיו לנו אשליות.

יעל רון בן משה: הם נפגשים ללא פיקוח, אין מבוגרים באזור כי אנחנו צריכים להמשיך לעבוד.

יעל רון בן משה: הם יושבים בחוץ, גם בחורף הם יהיו בחוץ, אז מה עשינו בזה?

שרן השכל: נכון.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: אנחנו נמשיך בהקראת התקנות.

שרן השכל: תקנה 9א.

תמי סלע: אנחנו בסעיף 7, תיקון תקנה 9א.

תמי סלע: רציתי לומר לגבי ההערה שנאמרה כאן לגבי הלימודים מרחוק בהשכלה הגבוהה.

תמי סלע: בהקשר הזה צריך לזכור כאשר כל הזמן כשעושים את ההבחנה לגבי התו הירוק בין פעילויות שהן פעילויות פנאי, שהן בונוס, לבין דברים שהם הכרחיים ושאי אפשר לעשות בהם הבחנה בין מישהו שהתחסן או נדבק לאדם אחר כי כרגע אין אצלנו לא חובת חיסון ולא חובת בדיקה.

תמי סלע: מבחינים בין חינוך ובריאות.

אמילי חיה מואטי: כי אנחנו סומכים על קומנסנס של בני אדם.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: אבל גם יש כאן איזושהי הבחנה משפטית וערכית.

תמי סלע: השכלה גבוהה זה משהו שהוא בין לבין.

תמי סלע: הוא לא כמו חינוך חובה עד כיתה י"ב אבל מצד שני אדם כן התחיל תואר ואנחנו לא רוצים לפגוע לו ביכולת שלו להשלים את התואר.

תמי סלע: לכן כן מחייבים את המוסדות עם כל הקושי שיש בזה ועם זה שיש כאלה שאולי רואים את זה כנותן פרס דווקא למי שלא התחסן, או מאפשר לסטודנטים לבחור בפתרון הקל, יש כאלה שדווקא מעדיפים להיות בכיתה והם רואים את הזכות שלהם.

תמי סלע: נכון, יש כאן מורכבות אבל זה משהו שמתחייב גם מההבחנה הזו שאתה לא רוצה בתחום הזה של חינוך שהוא לא פנאי ובונוס במובן המובהק, לא לפגוע ולא ליצור מחיר של אי סיום קורס או נקודות או לא לסיים תואר ולהפעיל לחץ מוגזם להתחסנות או לבדיקות עם כל ההבנה של החשיבות החברתית של זה.

שרן השכל: תודה.

תמי סלע: אני ממשיכה בתקנות.

תמי סלע: בתקנה 9א לתקנות העיקריות –

"מקום" יבוא: ""קורס נהיגה מונעת" – השתלמות בנהיגה לפי תקנה 213 והדרכה בנהיגה נכונה לפי תקנה 549(א) ו-(ב) לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961".

"מקום" יבוא: כאן אנחנו בתקנה של השכלה גבוהה והשכלה למבוגרים.

"מקום" יבוא: יש שם שלושה מודלים בהקשר הזה.

"מקום" יבוא: השכלה גבוהה רגילה, האמירה היא שכדי להיכנס למוסד, כדי להיכנס לשיעורים, צריך תו ירוק או בדיקות והמוסד מחויב גם לאפשר למידה מרחוק למי שלא.

"מקום" יבוא: בהכשרה מעשית, בגלל שזה משהו שהוא לא ניתן לביצוע בלמידה מרחוק, ומצד שני הוא כן יכול להיות מתמשך וארוך על פני שנה או תקופה אחרת, לא מחייבים כאן אנשים לעשות בדיקות אם הם לא התחסנו.

"מקום" יבוא: פשוט עשו מסלול של תו סגול, מה שנקרא, צמצום מגעים, שמירת מרחק, קבוצות יותר קטנות ולא חייבו תו ירוק עם הפרד הבין המסלולים.

"מקום" יבוא: בחינות בהן בעצם חייבו תו ירוק או בדיקות ובלי אפשרות לעשות את הבחינות מרחוק בגלל שזה משהו שהוא יותר מצומצם.

"מקום" יבוא: יש מספר בחינות, לקראתן צריכה לעשות את הבדיקה אם אתה לא מחוסן ואם אתה מחוסן, אין לך בעיה.

"מקום" יבוא: מוסיפים לאותו מודל של הבחינות את הקורסים לנהיגה מונעת ובאים ואומרים שלא יתאפשר קורס כזה מרחוק, צריכים שהבן אדם יגיע פיזית, ומצד שני לא עושים את זה במודל של תו סגול אלא אתה כן חייב להיות עם תו ירוק או עם בדיקה שלילית כדי להשתתף בקורס הזה.

"מקום" יבוא: אפשר לראות כאן איזשהו סוג של הפעלת סנקציה או לחץ כלפי מישהו שהוא צריך את זה כי שהרישיון שלו יהיה בתוקף, הוא צריך להגיע לקורס ולהשתתף בו.

שרן השכל: יצא לי לחשוב על זה לא מעט.

שרן השכל: ככל שנותנים להם את האפשרות לעשות בדיקה והבדיקה שלילית – רק כדי לעשות את הבחינה וכולי – אחת ליומיים, זה נשמע לי סביר.

שרן השכל: מה חושבים חברי הוועדה?

משה טור פז: אני מסכים.

אמילי חיה מואטי: מסכימה לגמרי.

משה טור פז: אופציית הבדיקה היא מייצרת סבירות לכל המהלכים.

תמי סלע: כל עוד זה לא משהו שעכשיו הוא שנה כל יומיים.

שרן השכל: זה סביר לבקש תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: אני רק מזכירה שכמו שאמרתי וכתבנו את זה גם בדברי ההסבר, משרד התחבורה מאפשר דחייה של הקורס למי שאין לו תו ירוק, דחייה לפרק זמן מסוים.

אסתי ורהפטיג: אני לא יודעת אם נמצא כאן נציג של משרד התחבורה, אבל כך הבנתי.

אסתי ורהפטיג: עד עכשיו בפרק הזמן שהיה, לפי מה שאני מבינה, לא היו קורסים של נהיגה מונעת וכל הזמן הם נדחו בגלל שהיה להם קושי לעשות אותם.

אסתי ורהפטיג: עכשיו כשהם מתכוונים לעשות אותם בתו ירוק, הם יאפשרו דחייה רק למי שאין לו את זה.

אלון טל: לצערי אני בוגר כמה קורסים כאלה.

אלון טל: אם מישהו רוצה לדחות, בדרך כלל הם גמישים.

אלון טל: לכן זה לא דבר חריג לדחות.

שרן השכל: אני אולי אזהיר את חברי הכנסת.

שרן השכל: אני הלכתי לעשות קורס נהיגה מונעת פעם אחת בחיי ויש לו רישיונות על הכול, גם על טרקטור וגם על אופנוע.

שרן השכל: הפעם היחידה שהלכתי לעשות קורס נהיגה מונעת כי אני נהגת זהירה, זה חינוך ותרבות כביש שקיבלתי, זה היה בגלל שהעוזרים שלי שנהגו ברכב למעשה עברו עבירות תנועה וחטפו נקודות והתחבורה כאן למעלה לא העבירה את הדוחות על השם שלהם, כך שלמעשה הנקודות נרשמו עלי והייתי צריכה לעשות קורס נהיגה מונעת.

משה טור פז: זה אלטרואיזם.

תמי סלע: תיקון תקנה 9ב בתקנה 9ב לתקנות העיקריות –

תמי סלע: זה איזשהו תיקון פורמלי של התאמה להגדרה של אישור תו ירוק.

משנה יבוא: "(ה) אדם שקיבל תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית מגן חינוך, שביצע במהלך שבעת הימים שקדמו לכניסתו למקום".

משנה יבוא: את זה צריך למחוק.

משנה יבוא: התוספת קשורה למשהו שירד בסוף מהתקנות.

משה טור פז: אני יודע שיש לנו בעיה אם לאשר את זה עכשיו.

תמי סלע: מה שאמרתי להם עכשיו, זה פשוט משהו טכני.

משה טור פז: על הנושא שעולה כאן שוב.

תמי סלע: תגידו לי אם אני טועה, אבל לדעתי זה פשוט קשור לתקנה שבסוף ירדה.

תמי סלע: תסתכלו על 8(2).

שרן השכל: מה המשמעות

תמי סלע: הייתה מחשבה להוסיף עבירה פלילית שבסוף לא הוספה ולכן גם בהוראת השעה לא צריך להכניס אותה.

משה טור פז: אדם שקיבל תוצאה שלילית?

תמי סלע: כן.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: 8(1).

תמי סלע: 8(2).

תמי סלע: (1), זה בסדר.

תמי סלע: (2) הוא לא נחוץ.

משה טור פז: למה הוא לא נחוץ?

תמי סלע: סליחה, אני מתבלבלת.

תמי סלע: זה במקום אחר.

תמי סלע: לא.

תמי סלע: זה כן נחוץ.

תמי סלע: יש בהוראת שעה אחר כך משהו שצריך למחוק אותו.

משה טור פז: אני רוצה לחזור על משהו כמו קאטו הזקן בנושא בדיקות הקורונה.

משה טור פז: שוב, אנחנו עכשיו, במקרה של תלמיד הנהיגה, אפשרנו – ותמי, אמרת בצדק שהיה כאן דיון בינינו – בדיקה, והיות ואנחנו מאפשרים בדיקה, אז אנחנו אוכפים את התו הירוק או בעצם אומרים שאם אתה לא מחוסן או מחלים, אתה לא יכול ללמוד.

משה טור פז: אני שוב אומר שאנחנו נהיה חייבים מתי שהוא להגיע לאפשרות הזאת גם לגבי תלמידי תיכון ברשויות אדומות עם ה-70 אחוזים.

משה טור פז: אנחנו נהיה חייבים.

שרן השכל: זה שם.

שרן השכל: התקנות אומרות את זה.

משה טור פז: לא, שבדיקה מצטרפת לסך ה-70 אחוזים.

משה טור פז: אני חוזר על זה שוב ושוב כי אנחנו לא בעת חירום ואנחנו לא התרסקנו כמו בשנה שעברה לשנה לא מתוכננת.

משה טור פז: אנחנו בשנה מתוכננת של קורונה ובסופו של דבר אנחנו נהיה חייבים לאפשר בדיקה שלילית כחלופה לחיסון או להחלמה.

משה טור פז: למה נהיה חייבים?

משה טור פז: כי בסופו של דבר נגלה שיש את אלה שלא יכולים להתחסן והם לא החלימו, ואנחנו נרצה לאפשר כמה שיותר נורמליות.

משה טור פז: לכן אנחנו נגיד שבסדר, אז לא התחסנת, לא החלמת, תעשה בדיקה כל שלושה ימים ותבוא ללימודים.

משה טור פז: זה נכון לסטודנט, זה נכון לתלמיד נהיגה מונעת וזה גם נכון לתלמיד התיכון ברשות האדומה שנרצה לאפשר לכיתה שלו ללמוד.

משה טור פז: אם אנחנו לא נגיע לשם, יהיו לנו יותר מדי תלמידים מבודדים והלחץ הציבורי יכריע אותנו.

משה טור פז: לכן זה אינטרס של כולנו לאפשר את הדבר הזה של בדיקה כחלופה, כמצטרפת, בין אם זה ל-70 אחוזים ובין אם זה לנושאים אחרים.

משה טור פז: לכן אני מתעקש על זה ועדה אחרי ועדה כי פשוט אין לנו ברירה.

משה טור פז: אנחנו כבר לא עובדים בחירום אלא אנחנו עובדים לטווח רחוק.

משה טור פז: באתי לכאן מישיבה עם פרויקטור הקורונה.

משה טור פז: אנחנו צריכים להבין שאנחנו חייבים להתנהל לטווח רחוק ולכן הבדיקה היא תחליף לדברים אחרים ואנחנו חייבים לאפשר אותה ולתת אותה כמה שיותר.

שרן השכל: תודה על הדברים החשובים.

תמי סלע: בפסקה (4), אחרי פסקת משנה (ד) יבוא (ה): "(ה) אדם שקיבל תוצאה שלילית בבדיקת קורונה שבוצעה בשיטת PCR במסגרת תכנית מגן חינוך, שביצע במהלך שבעה ימים שקדמו לכניסתו למקום".

תמי סלע: זאת בעצם אותה עבירה שחלה במוסד להשכלה גבוהה שאומרת שהוא הכניס מישהו בלי תו ירוק או בלי בדיקה שלילית.

תמי סלע: מוסיפים בה גם את הבדיקה השלילית ב-PCR של מגן חינוך בהתאמה להוראה.

תמי סלע: זה בסדר גמור.

שרן השכל: זו הייתה בקשה של הוועדה.

תמי סלע: תיקון תקנה 12 בתקנה 12 לתקנות העיקריות, במקום "י"ג בתשרי התשפ"ב (19 בספטמבר 2021)", יבוא "י"א בחשוון התשפ"ב (17 באוקטובר 2021".

תמי סלע: זה התוקף.

תמי סלע: במקום עד ה-19 בספטמבר שזה היום, מאריכים את התקנות כולן, כולל אלה שהיו קיימות עד עכשיו, עד ה-17 באוקטובר 2021 ותחילת של התקנות ב-20 בספטמבר 2021.

תמי סלע: תחילתן של תקנות אלה ביום י"ד בתשרי התשפ"ב (20 בספטמבר 2021).

תמי סלע: כמה דברים שיש אותם בהוראת שעה שהם מאוד מהותיים.

תמי סלע: לתקופה שמיום 20 בספטמבר עד ה-30 בספטמבר, יש כאן כמה תיקונים.

שרן השכל: רגע, את בסעיף 10?

תמי סלע: אני בסעיף 11.

תמי סלע: סעיף 10 הוא סעיף התחילה שהיא היום בחצות.

תמי סלע: אני בהוראת שעה, סעיף 11.

תמי סלע: בתקופה שמיום י"ד בתשרי התשפ"ב (20 בספטמבר 2021) עד יום כ"ד בתשרי התשפ"ב (30 בספטמבר 2021), יראו כאילו:

בסופה בא: "(ה) בתקנה זו בעל אישור תו ירוק, לרבות אדם שקיבל מנת חיסון ראשונה נגד n-cov".

בסופה בא: זה בעצם כבר היה לעניין החישוב של ה-70 אחוזים בכיתות ח' עד י"ב ברשות אדומה.

בסופה בא: פשוט מאריכים את זה עד ה-30 בספטמבר כי רצו לתת את זה לתקופה קצובה כדי לאפשר להתארגן על החיסונים ולא לכל התקופה.

משה טור פז: זה בעצם ביום חמישי הבא.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: עד ה-30 בספטמבר, בחישוב של ה-70 אחוזים בעלי תו ירוק, לוקחים בחשבון גם מישהו שעשה רק חיסון ראשון.

תמי סלע: זה לא חידוש.

תמי סלע: זה היה גם קודם אלא כשקיצרנו ל-19 בספטמבר את כל התקנות, קיצרנו גם את זה ועכשיו האריכו.

תמי סלע: "בתקנה 9ב לתקנות העיקריות, בפסקה (5)" – הנה, זה החלק שלא צריך אותו.

תמי סלע: ירדה פסקה (5) – בסופה בא: "בפסקה זו בעל אישור תו ירוק".

תמי סלע: לדעתי (2) מיותר וצריך למחוק אותו.

שרן השכל: סעיף (ה) נמחק?

תמי סלע: פסקה (2).

תמי סלע: 11(א)(2).

שרן השכל: אתם מקבלים את זה שצריך למחוק את זה?

אסתי ורהפטיג: כן.

שרן השכל: כי זה נשאר בטעות.

שרן השכל: בסדר.

תמי סלע: בתקופה שמיום י"ד בתשרי התשפ"ב (20 בספטמבר 2021) עד יום י"א בחשוון התשפ"ב (17 באוקטובר 2021) יראו כאילו בתקנה 5(א), אחרי "אישור על תוצאה שלילית בבדיקת קורונה מיידית" בא "אישור מאת הגורם המחסן המעיד על כך שקיבל מנת חיסון שלישית נגד nCov".

תמי סלע: זה מה שהוסבר לנו קודם שמרגע שב-1 באוקטובר אישור תו ירוק יהיה רק למי שיש לו חיסון שלישי ועבר שבוע, אז רצו לאפשר לעובדי מוסדות הוראה ומוסדות להשכלה גבוהה כניסה למקום גם אם רק עשו את החיסון השלישי ועדיין אין להם תו ירוק כי לא עבר שבוע.

תמי סלע: זאת איזושהי הקלה.

תמי סלע: זה מעורר את השאלה הכללית האם ערוכים ויודעים כמה עובדי הוראה באופן כללי יש להם חיסון שלישי

שרן השכל: משרד החינוך כאן?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: כמה מורים אנחנו יודעים שהם מחוסנים במנה השלישית?

לירן שפיגל: אני צריך לבדוק שגורם המקצוע נמצא ואז אני אתייחס.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים לשמוע משום שאחרת אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בבעיה לא פשוטה.

אלון טל: אני זוכר שקראנו שתוך יום אחרי החיסון השלישי הנוגדנים בכל זאת עולים בצורה ניכרת, 40-30 אחוזים.

שרן השכל: כן, אבל לפעמים לוקח להם קצת זמן עד שהם מקבלים מהמנה השלישית שהם קיבלו את החיסון את התו הירוק עצמו.

תמי סלע: אני בסעיף קטן (ג).

תמי סלע: יש הוראת שעה שהיא בעצם תהיה בתוקף רק ליום אחד, רק ל-30 בספטמבר וזה העניין של המבצע האנטיגן 2, כפי שהוא נקרא.

מיידית" בא: "בדיקת קורונה מיידית לשימוש ביתי" – בדיקת קורונה שתוצאותיה מתקבלות מיד ובלבד שערכת הבדיקה נרשמה לשימוש ביתי בפנקס האביזרים והמכשירים הרפואיים במשרד הבריאות כמשמעותו בסעיף 25 לחוק ציוד רפואי, התשע"ב-2012".

משה טור פז: אני מתנצל כי לא הייתי כאן.

משה טור פז: האם דנתם באפשרות שזה יהיה עוד יום-יומיים?

תמי סלע: עוד לא דנו בזה.

שרן השכל: עכשיו דנים בסעיף ובכל ההשלכות.

תמי סלע: בתקנה 5ב לתקנות העיקריות -

ואחריה בא: "(ב) מנהל מוסד לא יאפשר כניסה למקום הפעילות של תלמיד בגן ילדים – הכוונה מגיל שלוש ומעלה - או של תלמיד בכיתות א' עד ו' בבית ספר שניתן בו חינוך יסודי, אלא אם כן, הוצגה לגביו הצהרה חתומה הכוללת פרטים אלה:

ואחריה בא: שם האפוטרופוס של התלמיד.

ואחריה בא: ציון תוצאות הבדיקה.

ואחריה בא: על ההוראה הזו אני רוצה לומר שיש לנו חוק לימוד חובה ויש לנו חובה להכניס תלמידים לבית הספר.

ואחריה בא: אני חושבת שכדי לקבוע הגבלה על הדבר הזה, צריכה להיות הצדקה שאנחנו נשמע אותה, הצדקה רפואית, שערוכים לוגיסטית לדבר הזה.

ואחריה בא: כלומר, שלא יצא מצב שההורים לא הצליחו להגיע לאיסוף או נגמרו הבדיקות או נשפך להם ולא נותנים לילד שלהם להיכנס לבית הספר מהסיבה הזאת.

ואחריה בא: גם אמינות הבדיקות והמסקנות של מבצע אנטיגן אחד, האם היו משמעותיות ומוצלחות שמצדיקות דבר כזה.

ואחריה בא: אנחנו מדברים על יום אחד.

ואחריה בא: זאת אומרת, למוחורת הוא כבר כן יבוא גם אם הוא לא עשה את הבדיקה.

ואחריה בא: זאת אומרת, אין כאן משהו הרמטי.

ואחריה בא: השאלה אם האיזון כאן מצדיק באופן של חיוב - כי אפשר היה גם וולנטרית כמו שעשו במבצע הראשון – למנוע כניסה של תלמידים אם הם לא באים עם הצהרה של הורים שעשו את הבדיקה, שזה דבר לא פשוט.

ואחריה בא: זה גם פורץ איזושהי עמדה שהייתה עד עכשיו שלא מונעים כניסה של ילדים בגלל שההורים שלהם בחרו לעשות או לא לעשות וזה מגיל שלוש.

אסתי ורהפטיג: אני חייבת להבהיר שבתקנות הקודמות שהיו למשך כל השנה שעברה, הייתה חובת הצהרת בריאות כל יום והיו סעיפים מאוד דומים.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לקחנו את הסעיף הזה של מניעתך הכניסה, מאוד מאוד דומה למה שהיה שם.

תמי סלע: אבל יש הבדל בין למדוד חום ולומר שהוא לא השתעל לבין לעשות בדיקה במד"א.

אסתי ורהפטיג: בהיבט של מה שדובר כאן, שהמנהלים לא צריכים לעמוד בשער ולקבל הצהרות.

אסתי ורהפטיג: כל הדבר הזה היה למשך שנה שלמה בתקנות כחובה שחלה כל יום בשנה.

אסתי ורהפטיג: השנה ויתרנו על החובה הזאת כי ידענו שיא הייתה מאוד מעיקה ולא תמיד יעילה, אבל בהיבט המשפטי של מניעת כניסה, אם יש עכשיו סיבה בריאותית, זה משהו שכבר היה בתקנות.

שרן השכל: זה באמת שהמורות והגננות יצטרכו לומר לילדים ללכת הביתה?

אסתי ורהפטיג: כמו בשנה שעברה.

אסתי ורהפטיג: גם בשנה שעברה ילד שלא הביא הצהרה, היה סעיף מאוד דומה.

משה טור פז: אם אני זוכר נכון, בתקנות החירום של מגפות של מדינת ישראל, הדבר הזה כבר מופיע.

משה טור פז: יכולתו של פקיד ציבור לא לאפשר פעילות מסוימת.

תמי סלע: כן, אבל לכל אחד יש מד חום בבית.

תמי סלע: כאן אתה צריך שתהיה לך הבדיקה.

תמי סלע: צריך כאן היערכות לוגיסטית שמאפשרת להימנע ממצב שילד לא ייכנס רק בגלל שההורים שלו לא הצליחו לאסוף את הבדיקה.

משה טור פז: גברתי היושבת ראש, אני רוצה לומר משהו.

משה טור פז: לקראת הדיון היום שוחחתי עם מספר מנהלי בתי ספר כי רציתי לשמוע מה הם חושבים על הדבר הזה.

משה טור פז: הם אמרו שמבחינתם, אם אכן הגיעו הבדיקות ואם הבדיקות מגיעות אל התלמידים, הם לא רואים מניעה, בתוך סיטואציה של מגפה למנוע מתלמיד שלא הביא להם אישור כתוב שהוא נבדק ונמצא שלילי.

משה טור פז: הם לא רואים בזה מניעה ובתנאי שאכן המדינה, כמו עכשיו, לפתיחת שנת הלימודים סיפקה את הבדיקות ובזמן.

משה טור פז: לפי מה שאני שומע היו – יום ראשון, ה-19 בספטמבר – זה עוד לא המצב.

משה טור פז: לכן אני חושב שנצטרך לשמוע מה מצב המבצע הזה.

שרן השכל: אותו גורם מקצועי שאמור לתת לנו נתונים על התחסנות מורים יוכל לתת לנו נתונים על המבצע?

לירן שפיגל: ביקשנו שהוא יעלה.

לירן שפיגל: על פי הנתון שמסרו לי, 50 אחוזים מעובדי ההוראה מחוסנים בחיסון שלישי.

אלון טל: אנחנו חייבים להשיב לגברת יפה בן דוד שהציגה עמדה מאוד קיצונית בעיניי ואני רוצה לחזק את חברי, חבר הכנסת טור פז, בהקשר הזה.

אלון טל: בעולם מושלם מורה לא צריכה להיות שוטר.

שרן השכל: למה לא מטילים את זה על נאמני קורונה?

אלון טל: היא גם לא צריכה להיות עובדת סוציאלית.

אלון טל: צריכים התגייסות כללית של כולם.

אלון טל: להגיד אנחנו לא עוסקים בזה, זה יפגע או במערכת או בבריאות.

שרן השכל: לא עוסקים, זה לא נכון.

שרן השכל: כן צריך להתעסק בזה.

שרן השכל: אמרנו שהם צריכים לבדוק מי כן מחוסן ומי לא מחוסן.

שרן השכל: מכאן ועד להטיל את האחריות על הגננת או על המנהל לשלוח את אותו תלמיד הביתה, זה לא נאמן הקורונה.

אלון טל: עזבו קורונה.

אלון טל: ילד בכיתה שחלה באבע

אלון טל: בועות רוח, המורה תשלח אותו הביתה.

אלון טל: זה תמיד היה וזה צריך להיות וזה תפקיד המורה.

אלון טל: זה כמו במקרה שאם ילד מתנהג לא כמו שצריך, מוציאים אותו.

אלון טל: במיוחד בעת משבר אנחנו צריכים התגייסות גבוהה ולא לחכות.

אלון טל: אני מסכים אתה אם זה קורה בעולם מושלם אבל אנחנו מכירים את המציאות וכוח אדם כה לא יהיה.

משה טור פז: נאמן קורונה זה דבר נכון אבל בסוף הוא ידו הארוכה של המנהל.

משה טור פז: מנהל המוסד אחראי אם יש לו נאמן קורונה שהוא מפעיל אותו.

משה טור פז: אם הוא מחליט לא להפעיל אותו או שאין לו, זו אחריותו.

משה טור פז: אני באמת חושב שאנחנו צריכים לוודא שהדבר הזה הוא אפשרי ובהינתן שהוא אפשרי – כלומר, יש בדיקות של התלמידים והן בזמן – אני גם חושב שיום אחד זה לא דבר חכם ואולי צריך להאריך את זה ליומיים.

תמי סלע: גם כשזה מציג תוצאה.

משה טור פז: נכון.

תמי סלע: המבצע הקודם השיג.

תמי סלע: יש כאן גם עלויות, גם היערכות לוגיסטית וגם תוצאה שבסוף משפיעה על הילדים ועל הזכות שלהם להגיע לבית הספר.

תמי סלע: מי שממש רוצה לעקוף את המערכת יכול גם ללתום על הצהרה בלי לעשות את הבדיקה

משה טור פז: נכון.

משה טור פז: ילד חולה, זאת לא זכותו להגיע לבית ספר כמו זכותו נפגעת על ידי זה שהוא פוגע בזכותם של אחרים.

תמי סלע: אם הוא חולה, אבל אם בבית לא הייתה בדיקה כי לא הצליחו לקבל אותה ואין לו הצהרה.

משה טור פז: זו הנקודה.

שרן השכל: נמצא ב-זום אריה מור ממשרד החינוך.

שרן השכל: הוא אמור לתת לנו קצת נתונים גם על המתחסנים וגם על המצב של מבצע אנטיגן 2.

שרן השכל: שלו אריה, נשמח לקבל קצת נתונים.

שרן השכל: השאלה הראשונה היא כמה מורים עד היום מחוסנים בחיסון השלישי.

אריה מור: אנחנו לא מקבלים את נתוני החיסון השלישי ממשרד הבריאות.

אפרת אפללו: זה לא נכון.

אפרת אפללו: מקבלים ועוד איך מקבלים.

אריה מור: במערכות של המשרד זה עדיין לא משתקף גם אם משרד הבריאות מעביר.

אריה מור: זה עדיין לא משתקף במערכות של המשרד.

אריה מור: אני יודע שזה בעבודה והבוקר גם דיברו על כך בהערכת המצב הלאומי ואני מעריך שהסוגיה הזו תיפתר ואני אוכל לשקף במערכת, בדש בורד, לכל מנהל את רמת החיסון של הצוותים.

אריה מור: זה מה שסוכם הבוקר.

אריה מור: אם איציק נמצא אתנו, הוא יכול לומר במדויק.

אריה מור: זה בהחלט אחד הנושאים הכי קריטיים לעבודה.

אריה מור: היום זה עלה.

אריה מור: עוד כמה נתונים שאנחנו צריכים שהם יהיו משוקפים באופן מוחלט למנהל על מנת שיוכל לנהל את האירוע בבית ספרו.

אריה מור: לפי נתון ששמעתי, אני לא בטוח – אולי אפרת יכולה לאשש אותו – המנכ"ל אמר לנו באחת הישיבות שהנתון שהוא קיבל הוא משהו כמו 50 אחוזים.

אריה מור: זה נכון?

אפרת אפללו: נכון.

אריה מור: 50 אחוזים כבר עם חיסון שלישי.

אפרת אפללו: 50 אחוזים, אבל יכול להיות שמתוך השאר – שאר, 50 האחוזים הנותרים – יש כאלה שעדיין לא הגיעו לזכאות שלהם.

אפרת אפללו: עדיין לא נמצאים בטווח של חמישה חודשים מהמנה השנייה.

שרן השכל: כן, אבל אנחנו עשרה ימים לקראת הכניסה של התו הזה.

שרן השכל: יכול היות מצב ש מחצית לא ירצו ללכת לעשות את הבדיקה או לא הספיקו או בשנייה האחרונה יעשו את החיסון ועוד לא יקבלו את התו הירוק.

אריה מור: אני רוצה לומר שבעניין הזה זה אחד הדברים שאנחנו עוסקים בו היום והוא עלה גם בישיבה עם מנהלי המחוזות.

אריה מור: ראשית, גם לעודד את ההתחסנות וגם לעודד את ההבנה שמי שלא יהיה לו את התו הירוק, אני מזכיר שאופציה שנייה שעומדת לו היא שתי בדיקות בשבוע, כל 84 שעות.

שרן השכל: וזה אמור להיכנס לתוקף ב-1 באוקטובר?

אריה מור: כן.

אריה מור: זה התחליף לחיסון השלישי.

אריה מור: מי שאיננו מחוסן, הוא צריך לעשות שתי בדיקות בשבוע.

אסתי ורהפטיג: אני רוצה להוסיף כאן שזו החלטה רוחבית לגבי כל העובדים ולא רק עובדי ההוראה.

אסתי ורהפטיג: יש תקנו ת שהשר מקדם בימים אלה והם בהליכים מאוד מתקדמים ואמורות לחול גם על עובדי מוסדות בריאות ועובדי רווחה.

אסתי ורהפטיג: גם שם התקבלה אותה החלטה.

אסתי ורהפטיג: כלומר, היה דיון בנושא הזה.

אסתי ורהפטיג: הנושא הזה שעולה כאן הוא באמת לא מובן מאליו.

אסתי ורהפטיג: זה נושא שצריך לחשוב עליו, בעיקר על ההשפעות שלו, אבל היה על זה דיון וההחלטה הייתה אם זו אמירה מקצועית וזו אמירה מקצועית.

אסתי ורהפטיג: האנשים כרגע לא מוגנים כי חלף יותר מדי זמן מהחיסון השני.

אסתי ורהפטיג: היא חלה גם לגבי העובדים ושוב, יש כאן הוראת שעה מקלה שכן מאפשרת את ההכרה המיידית כדי בכל זאת לא ליצור בעיה למי שכן מבין את זה ומתחסן.

אסתי ורהפטיג: האמירה הכללית היא שאנחנו דורשים גם מהם שלושה חיסונים.

שרן השכל: האם אתם מוכנים לאיזשהו סוג של קמפיין הסברה בקרב מורים על מנת להעלות את האחוזים?

אסתי ורהפטיג: אני לא יודעת.

אפרת אפללו: משרד הבריאות עושה מאמצים להעלאת שיעור ההתחסנות בקרב כלל האוכלוסייה ובפרט בקרב עובדי הוראה.

אפרת אפללו: ספציפית לגבי עובדי הוראה, אני חושבת שזה לפתחו של משרד החינוך.

שרן השכל: זה קצת מדאיג.

תמי סלע: במקום צמצום מגעים יהיה איחוד כיתות כי לא יהיו מורים ללמד.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: ואלה 50 אחוזים.

שרן השכל: זה מצב בעייתי.

שרן השכל: אריה, מה מבחינת ההתקדמות עם מבצע אנטיגן 2?

שרן השכל: איפה אתם עומדים כרגע מהבחינה של חלוקה הבדיקות ואיסופן?

אריה מור: מבצע אנטיגן 2 יצא לדרך לפני מספר ימים.

אריה מור: זה היה מעין תהליך של הרצה.

אריה מור: עכשיו סיימנו סטטוס וכרגע חולקו 423 אלף ערכות, מתוך מיליון ו-600 אלף.

אריה מור: מדייקים את הנתונים האלה עד סוף היום ואני מקווה שמחר יהיו יותר.

אריה מור: אנחנו מתמקדים במתן מענה מחר ב-זום מיוחד, לוודא שיהיה מענה בחול המועד ככל שניתן במגזר החרדי בכל השונות עם ניידות של מד"א.

אריה מור: כנ"ל במגזר הבדואי.

אריה מור: למקד בכל מקום כדי לא לגרום לאוכלוסייה להגיע למרכזי החלוקה של מד"א.

אריה מור: היום עולה הקמפיין - כבר עלה – ברשתות ובטלוויזיה.

אריה מור: אם אתמול עמדנו על בערך 200 אלף ומשהו, אז היום אנחנו בחצי מיליון - 423 אלף – זה מספר מעודד מבחינת הקצב.

שרן השכל: מה קורה במידה ואתם לא מספיקים להגיע לכלל המקומות?

שרן השכל: אנחנו מדברים כאן על רבע, על בערך שליש.

שרן השכל: האם יהיו עמדות בכניסה לבתי הספר ובכניסה לגנים?

אריה מור: אנחנו עושים סטטוס יומי בראשות המנכ"ל.

אריה מור: עד כדי כך.

אריה מור: סטטוס יומי ממש יחד עם מד"א, יחד עם המחוזות.

אריה מור: מוודאים.

אריה מור: אנחנו נצטרך במהלך חול המועד, ביום רביעי-חמישי, לראות מה מצבנו, גם ביום שישי, ואז ב-26 בחודש לעשות הערכת מצב.

אריה מור: אני לא יכול לומר לך עכשיו אבל המטרה היא שכל המיליון ו-600 אלף יגיעו ליעדם.

שרן השכל: זה מדאיג אותנו.

שרן השכל: שאלה נוספת.

שרן השכל: כמה כיתות אתה יודע לא למדו ולמעשה עשו לימודים מרחוק משום שלא היו 70 אחוזים מחוסנים בכיתה.

שרן השכל: כלומר, מעל כיתה ח'.

אריה מור: אני לא יודע לומר לך עכשיו כמה לא למדו בפועל או מי החליט.

אריה מור: שמעתי קודם את הדיון על צמצום מגעים.

אריה מור: אני יודע שברמזור הקודם הכמות הייתה, סדר גודל, פוטנציאל של בערך 4,500 או 5,000 כיתות, אם אני לא טועה.

אריה מור: אני יודע שברמזור הנוכחי, בגלל שאלה רק 38 רשויות, הפוטנציאל ירד ל-2,800, משהו כזה, אם אני לא טועה.

תמי סלע: אמרנו לנו ש-70 אחוזים מהרשויות הן אדומות וכתומות.

אריה מור: אדומות.

אריה מור: לא כתומות.

אריה מור: אדומות זה לא 70 אחוזים.

שרן השכל: כמה רק בערים אדומות?

אפרת אפללו: 30 אחוזים.

אריה מור: אני זוכר שהנתון הזה ירד ל-2,800 כי כמות הרשויות האדומות ירדה.

שרן השכל: 2,800 כיתות?

אריה מור: כן.

שרן השכל: אנחנו יודעים מתוך כמה?

אריה מור: אנחנו יכולים לשלוח לך את הטבלה.

שרן השכל: כן, בבקשה, נא להעביר אלינו.

אריה מור: הילה, תוודאי שאיציק ישלח.

אריה מור: זה נתון שהוצג.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

אריה מור: שמעתי שאתם מדברים על כיתה ירוקה.

אריה מור: שמעתי את נציגות ההורים.

אריה מור: אנחנו מתקדמים ובמגן חינוך יש כבר 300 בתי ספר שנרשמו לתכנית.

אריה מור: אנחנו השבוע נפגשים עם 22 בתי ספר, 4,500 תלמידים, ואנחנו נעמוד ביעד שנקבע שבתחילת אוקטובר 300 בתי ספר יידגמו אחת לשבוע וכל מי שיידגם במגן חינוך אחת לשבוע גם יקבל את התו הירוק.

אריה מור: בנוסף המטרה היא באמצע אוקטובר להגיע לאלף בתי ספר.

אריה מור: לגבי כיתה ירוקה, התחלנו את הפיילוט עם משרד הבריאות.

אריה מור: עשינו עשר כיתות במגזר החרדי לפי התכנית, מתוכם שבע סיימו בפועל את כל המהלך.

אריה מור: היום התחלנו במגזר הלא יהודי, באבו גוש, את אותן עשר כיתות לפי התוכנית של הפיילוט.

אריה מור: מיד אחרי החג, בהתאם לתוכנית, מתוך ה-300 בתי ספר שיידגמו במגן חינוך, אנחנו נבחן כיתות עם תחלואה שייכנסו לתוך הפיילוט הזה של הכיתה הירוקה.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: יש כאן כמה דברים שאנחנו נבקש.

שרן השכל: עלה כאן הנושא של תלמידים בחינוך מיוחד ובסיכון.

תמי סלע: כן.

תמי סלע: זה עלה כאן והם אמרו שהם יפרשו ששם לא יחייבו למידה מרחוק.

שרן השכל: זה בערים הכתומות.

תמי סלע: היה עדיף להחריג את זה ובתיקון הבא אני מניחה שזה ייכנס ככל שזה יישאר.

תמי סלע: בדרכים פרשניות הם יגיעו לאותה תוצאה.

תמי סלע: אנחנו מדברים על המתווה של צמצום מגעים, גם על הנושא של החיסון הראשון.

תמי סלע: עלתה כאן קודם שאלה של הדס אגמון לגבי בדיקות לילדים שמטעמי מוגבלויות יש להם קושי מוטורי או קשיים אחרים לעשות את הבדיקות, שלא יחייבו אותם למסור הצהרה על בדיקה.

תמי סלע: כרגע זה לא מופיע.

אסתי ורהפטיג: הנושא הזה עד עכשיו לא עלה.

אסתי ורהפטיג: לראשונה אנחנו שומעים את זה כאן.

אסתי ורהפטיג: אני לא יודעת אם התקיים דיון לגבי הבדיקות הביתיות לגבי התלמידים האלה, אם יש להם או אין להם קושי.

אסתי ורהפטיג: זה משהו שאנחנו חייבים לבדוק.

אסתי ורהפטיג: אני יודעת שהיה בזמנו דיון על עשיית הבדיקות, גם בדיקות PCR, גם בדיקות מהירות.

תמי סלע: זה עלה בחוקה לגבי הקושי בבדיקות.

אסתי ורהפטיג: אלה לא היו בדיקות ביתיות.

אסתי ורהפטיג: היה מדובר שם על בדיקות באותם מוקדים אליהם צריך להגיע ולעמוד בתור.

אסתי ורהפטיג: לא הייתי בדיון בוועדת החוקה.

אסתי ורהפטיג: הבנתי שזה נדון לגבי משהו בהקשר קצת אחר.

אסתי ורהפטיג: בהקשר הזה, אני לא מכירה שזה עלה.

תמי סלע: עד עכשיו זה לא היה מחייב וזאת עם ראשונה שזאת חובה ולא מאפשר כניסה למוסד, הגם שהחוק אומר שבכל התקנות שקובעים כאן צריך לקחת בחשבון את הדברים האלה שנוגעים לאנשים, בוודאי ילדים, עם מוגבלויות.

אפרת אפללו: ביקשתי התייחסות לגבי הדברים שאמר פרופסור חגי לוין בתחילת הדיון.

אפרת אפללו: לא הספקתי להתייחס אבל חשוב לי לומר שמשרד הבריאות ושירותי בריאות הציבור, הם אלה שבסופו של דבר אחראיים על בריאות הציבור.

אפרת אפללו: כמו שאסתי אמרה קודם, אנחנו עובדים לילות כימים על מנת למצוא את הדרך הכי בטוחה ולמנוע הדבקות ולמנוע התפרצות של התחלואה.

אפרת אפללו: תוך כדי הדיון קיבלתי בווטסאפ וקראתי את מה ששלח פרופסור לוין.

אפרת אפללו: הדברים שנאמרו שם הם דברים מאוד דומים אבל משרד הבריאות מאמין – וזו הדרך שכך הדברים צריכים להיעשות וכך הם נעשים – קודם כל בביצוע הפיילוט הזה בצורה יותר מצומצמת ולא עכשיו ללכת ולהחיל דבר כזה שהוא בעצם משהו מאוד מהפכני וחייבים לבדוק אותו קודם לסקלים הרבה יותר נמוכים.

אפרת אפללו: בפיילוט נאפשר גם בדיקות של הורים בבית אבל כרגע אנחנו חייבים שזה יהיה מפוקח ומבוקר, לעקוב אחרי הנתונים בצורה ברורה ולא לרוץ עכשיו על 3,200 בתי ספר ופשוט לאפשר למידה רגילה תחת בדיקות ביתיות בלי שאנחנו באמת יודעים מה המשמעות שעלולה להיות לזה על התחלואה.

אפרת אפללו: אני חושבת שאתם צריכים לסמוך עלינו שכל השיקולים שלנו הם הכי מקצועיים והם הכי נבדקים, מאוד מאוד מפוקחים ומבוקרים.

אפרת אפללו: בסופו של בר אנחנו אחראים ולכן חשוב לנו לבצע את הפיילוט בצורה מקיפה ורחבה כפי שקבענו.

שרן השכל: אנחנו נסכם את הדיון ואת הדברים שחברי הכנסת והוועדה ביקשו.

שרן השכל: קודם כל, גם עמדות מקצועיות שחברי הכנסת הציגו כאן, הוועדה מבקשת לאשר את מתווה הכיתה הירוקה החל מה-4 באוקטובר.

אסתי ורהפטיג: אני חייבת לציין שהמתווה הזה הוא לא בתקנות החינוך.

אסתי ורהפטיג: כל הנושא של פטור מבידוד ויציאה מבידוד, זה מוסדר בצו מכוח הפקודה ולפעמים גם לפי הוראות מנהל.

שרן השכל: אנחנו עדיין מבקשים שתביאו את זה אלינו.

שרן השכל: מבחינתי תפצלו אזה כי אלה תקנות בידוד שונות.

אסתי ורהפטיג: זה לא בתקנות מכוח החוק.

אסתי ורהפטיג: זה בצו מכוח פקודת בריאות האם וסמכות הפיקוח היא של ועדת הבריאות.

שרן השכל: אבל הם יכולים בתקנות לאשר מתווה יציאה מבידוד.

תמי סלע: הנושא של כיתה ירוקה לא יבוא לידי ביטוי בתקנות החינוך?

אסתי ורהפטיג: אם יהיו בדיקות שצריך לעשות בבית, אולי בהקשר של הצהרות שיהיו כאן, שההורים צריכים להבהיר שהם עשו את זה.

אסתי ורהפטיג: עצם היציאה מבידוד, פטור מבידוד, זה משהו שהוא בצו.

אסתי ורהפטיג: אם יהיו היבטים שקשורים לכניסה למוסד החינוך, הם יהיו כאן.

אפרת אפללו: אנחנו עובדים על זה.

שרן השכל: אתם עכשיו עושים את הניסוי של מתווה הכיתה הירוקה.

שרן השכל: מאיזה כוח אתם עושים את זה?

אסתי ורהפטיג: בצו בידוד בית מכוח פקודת בריאות העם.

שרן השכל: אנחנו מבקשים שהדבר הזה יאושר כלל ארצית עד ה-4 באוקטובר.

אסתי ורהפטיג: אבל זה תלוי גם בתוצאות הפיילוט.

אפרת אפללו: אנחנו לא נספיק.

אפרת אפללו: כמו שאמרתי, אנחנו צריכים לייצר רצף למידה על מנת שנוכל לבחון.

אפרת אפללו: אנחנו בעצם מתחילים ב-3 באוקטובר באופן רשמי, מתחילים עם מגן חינוך.

אפרת אפללו: בכיתות בהן מתגלה מאומת, אנחנו מתחילים את הפיילוט.

אפרת אפללו: ה-4 באוקטובר זה יום אחד אחרי ולא נספיק לקבל נתונים וזה יהיה חסר אחריות כבר ב-4 באוקטובר לומר מה מבחינת משרד הבריאות היא הדרך הנכונה לפתוח את מערכת החינוך בצורה בטוחה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים להרחיב את הפיילוט למינימום של אלף כיתות.

שרן השכל: אם בתחילת ספטמבר היו אלף כיתות בבידוד בגלל זה, אז שלכל הפחות תהיה אותה כמות משום שאנחנו מדברים על מספרים כפולים שלדעתי יגיעו באמצע אוקטובר וסוף אוקטובר.

שרן השכל: שלפחות ב-4 באוקטובר תהיה כמות לפחות לשבוע הראשון.

אפרת אפללו: לא נוכל מבחינה תפעולית.

אפרת אפללו: אנחנו כבר נערכים לזה.

אפרת אפללו: זאת איזושהי היערכות לוגיסטית תפעולית שאנחנו כבר נערכים אליה במשך חודש וחצי.

אפרת אפללו: כרגע המכרז מדבר על 200 כיתות.

אפרת אפללו: כיוון שאנחנו בוחנים שלושה מתווים, אנחנו יוצאים לאיזשהו מכרז מהיר בנוסף לחלוקת ערכות ביתיות להורים כדי שיוכלו לבדוק ואנחנו נעלה בהדרגה.

אפרת אפללו: זאת אומרך, בהתחלה זה יהיה 300 ואחר כך נעלה לאלף.

אפרת אפללו: אנחנו נעלה אבל זה לא יהיה בשבוע הראשון של אוקטובר.

אפרת אפללו: יש לנו תכנית והיא מאוד מסודרת ומוסדרת.

שרן השכל: זה לא מספיק טוב.

שרן השכל: אנחנו נמצאים במצב חירום.

אפרת אפללו: נכון.

שרן השכל: אנחנו רואים את המספרים של הכיתות שנמצאות בבידוד ואנחנו רוצים לשמור על השגרה.

שרן השכל: זה מה שהוועדה מבקשת.

אפרת אפללו: אנחנו מאוד חוששים שאם אנחנו נרחיב את זה בצורה כזאת למספר כזה גדול של בתי ספר - בעצם כן קיבלנו איזשהו פנייה כזו גם ממשרד החינוך לא לבצע פיילוט בכלל אלא לבצע את התכנית הזאת על כלל בתי הספר בארץ – וכמו שאמרתי, אנחנו רוצים לנהוג והשאיפה שלנו היא לנהוג בצורה בטוחה ולבחור את המתווה הכי בטוח כדי לא לעורר התפרצויות בתחלואה, משהו שאחר כך לא נוכל לשלוט עליו.

אפרת אפללו: אנחנו מבחינתנו הגדרנו את כמות בתי הספר שאחרי שבועיים נוכל לתת את התשובה.

אפרת אפללו: שוב, אני רוצה לבקש מכם שתסמכו עלינו שבחנו את כל השיקולים הכי מקצועיים, סטטיסטיים, על מנת לקבל את התשובות בצורה הכי ברורה.

שרן השכל: אנחנו היינו צריכים להיות ערוכים לדבר הזה עם פתיחת שנת הלימודים.

אפרת אפללו: לא יכולנו כי אנחנו צריכים רצף לימודים כדי לתת תשובה בריאותית נכונה.

אפרת אפללו: אי אפשר אחרי יומיים ללימודים - - -

שרן השכל: זה מתקיים במדינות אחרות.

שרן השכל: יש מחקרים שמגיעים ממדינות אחרות שכן מיישמות את הפתרון הזה.

שרן השכל: יש אנשים מתוך הקהילה הרפואית, המדעית ואנשי חינוך שתומכים בדבר הזה.

אפרת אפללו: אנחנו עובדים על זה מתחילת אוגוסט כדי שזה יקרה.

שרן השכל: עם פתיחת שנת הלימודים, הדבר הזה היה צריך להיות מוכן ומזומן לשימוש בקרב מערכת החינוך הישראלית.

שרן השכל: הרי זה הפתרון הכי טוב לעניין הבידודים.

שרן השכל: היו לנו 150 אלף תלמידים שהיו בבידוד.

שרן השכל: כל יום כזה עם הורים שנמצאים, עם אחים שפתאום נכנסים לבידוד, זה הון עתק לכלכלה וזה מפר את השגרה של הילדים בלימודים.

שרן השכל: הייתם צריכים להיות ערוכים לזה בפתיחת שנת הלימודים כדי לתת פתרון ומענה.

שרן השכל: אני חושבת שעד ה-4 באוקטובר להיות ערוכים לאלף כיתות, זה המינימום שהוועדה דורשת.

שרן השכל: המינימום.

משה טור פז: אני חושב שנוכל לקבל מסקנות ביניים לפני שבועיים.

משה טור פז: אפרת, אני צודק שנוכל לקבל מסקנות ביניים כאן בוועדה לא רק שבועיים אחרי החגים אלא אחרי כמה ימים, נגיד אחרי שבוע?

אפרת אפללו: אני מקווה.

אפרת אפללו: אנחנו אמורים לזהות מספר גבוה של מאומתים בתחילת השבוע הזה, בתחילת אוקטובר.

אפרת אפללו: אם יהיה לנו מספר מספיק גבוה של מאומתים בתחילת השבוע, אנחנו נוכל אחרי שבוע.

אפרת אפללו: אני רוצה להזכיר לכם שבתוך המתווה הזה, במידה ומתגלה מאומת למשל, אנחנו בודקים מספר מקרים אבל במידה ומתגלה מאומת באנטיגן, אנחנו מתחילים את הסיבוב הזה מחדש.

אפרת אפללו: זאת אומרת, הכיתה הזו נכנסת לעוד סבב של בדיקות.

אפרת אפללו: לכן חשובים לנו השבועיים.

אפרת אפללו: אני לא יכולה להגיד לך אחרי שבוע בלבד או אחרי שלושה-ארבעה ימים מה המסקנות שלנו.

משה טור פז: אני מבין את המקום שלכם ואת הקושי להפעיל את הפיילוט.

משה טור פז: אני כן חושב שנוכל לראות בוועדה כבר אחרי שבוע מסקנות ביניים.

שרן השכל: מערכת החינוך הייתה צריכה להיות ערוכה לזה ב-1 בספטמבר.

שרן השכל: ממש.

שרן השכל: אם זה מנוהל בכל מיני מקומות בעולם, מדינת ישראל צריכה להוביל בעניין הזה.

שרן השכל: אני חושבת שזה פתרון.

אפרת אפללו: זה לא מנוהל בהרבה מקומות.

שרן השכל: זו הדרישה שלנו כוועדה.

אלון טל: לפני שנאשר, אני רוצה לשאול לגבי משהו שלא ברור לי.

אלון טל: אנחנו למדנו מהרופאים, מנציגות הרופאים, פרופסור חגי לוין, שצריך שיהיה ממונה בריאות בכל מוסד חינוכי ושיוכל לעשות בדיקות מהירות בתוך בית הספר.

אלון טל: זה צריך להיות היעד.

אפרת אפללו: יש כבר עשרה אחוזים נאמני קורונה שגויסו.

אלון טל: להגיע למספרים כי זה פתרון.

שרן השכל: זו הדרישה או הבקשה השנייה של הוועדה.

שרן השכל: להוציא הנחיה לחובת נאמן קורונה ובכל רשות מקומית לפחות להתחיל כדי שהוא יוכל להסתובב בין כמה בתי ספר וכמובן בכל בית ספר.

שרן השכל: אנחנו נמצאים כאן במצב שבו אנחנו מעמידים את המנהלים ואת המורים ואת הגננות במצב לא נעים, כמעט בתי אפשרי, כאשר נאמני הקורונה צריכים לבצע את העבודה הזאת.

שרן השכל: זה עלול לייצר משקעים לשנה שלמה כשמורה או גננת צריכה לשלוח את אותו הילד.

שרן השכל: כשיש נאמן קורונה, הוא בעצם אחראי להוציא לפועל את כל הגזרות האלה.

אלון טל: שאלה אחרונה.

אלון טל: אם הבנתי נכון מה-1 באוקטובר קטין צריך להציג שלושה חיסונים כדי לקבל תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: לא.

אלון טל: זה לא נאמר בתקנות?

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: אמרנו שהיכן שיש דרישה לתו ירוק, במקום שהיום שני חיסונים מספיקים לתו ירוק וכרגע הוא תקף עד סוף דצמבר, ההחלטה שהתקבלה היא שמתחילת אוקטובר זה לא יהיה מספיק ותצטרך להוציא שלושה חיסונים.

אסתי ורהפטיג: שוב, זה רק במקומות שיש בהם חובה להציג תו ירוק.

אסתי ורהפטיג: סתם כך להיכנס לבית הספר, אין חובה להציג תו ירוק.

שרן השכל: מה עם התלמידים?

שרן השכל: הם צריכים רק אחר שישה חודשים לעשות את החיסון השלישי.

אסתי ורהפטיג: אם לא חלפו חמישה חודשים מהחיסון השני, התו הירוק יהיה בתוקף וזה לא ישפיע.

שרן השכל: זה לא כתוב בתקנות.

אסתי ורהפטיג: זה לא קשור לתקנות.

אסתי ורהפטיג: זה נקבע בצו שמדבר על מהי הגדרה.

אסתי ורהפטיג: התקנות מפנות לשם.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: דיברנו על נאמן קורונה ברשויות המקומיות.

שרן השכל: אנחנו חייבים את זה באופן דחוף ואנחנו מבקשים להוציא את זה בצורה מיידית.

תמי סלע: נאמני קורונה תוקצבו גם בגנים?

קריאה: לא.

שרן השכל: שהרשות המקומית תדאג לנאמן קורונה ושיעבור בין גן לגן כדי לוודא שהנהלים מתקיימים.

תמי סלע: אני חושבת שזה עוד יותר קשה לגננות.

שרן השכל: הוועדה מבקשת להוציא דרישה מהרשויות המקומיות למנות נאמן קורונה שיהיה אחראי על כניסת תלמידים ועל הוצאת התלמיד במקום אותם מורים ומנהלים.

שרן השכל: הוועדה מבקשת להגמיש את מתווה פתיחת כיתת מחוסנים של 70 אחוזים כך שכאשר תלמיד אחד או שניים חסרים בתוך אתו מניין, עדיין יאפשרו לכיתה ללמוד.

שרן השכל: להגמיש את זה.

שרן השכל: לחילופין לאפשר בדיקה שלילית של אחד או שני תלמידים כחלק מהמתווה.

שרן השכל: יש כמה מתווים שהיו ואין בעיה להשאיר את זה על 70 אחוזים למרות שיש כל מיני קולות שגם אומרים שאפשר להוריד את ה ל-50 אחוזים.

שרן השכל: קבענו 70 אחוזים אבל על תלמיד אחד או שני תלמידים, אנחנו מבקשים שתמצאו את הדרך המשפטית להגמיש את זה.

שרן השכל: זו גם דרישה שלנו בוועדה.

שרן השכל: בנוסף לזה, הוועדה דורשת להעביר אליה את כל מה שקשור לתקנות של תרבות וספורט.

שרן השכל: הוועדה הזו לא צריכה לדון רק בתקנות שמושתתות על מערכת החינוך אלא גם על התקנות שמושתתות על עולם התרבות ועל עולם הספורט.

אסתי ורהפטיג: זה כתוב בחוק.

אסתי ורהפטיג: זאת לא החלטה שלנו.

תמי סלע: זה דורש שינוי של החוק.

תמי סלע: החוק אומר שרק התקנות שעוסקות בהגבלת פעילות של מוסדות שיש להם פעילות חינוך, זה בסמכות הוועדה.

תמי סלע: הדברים האחרים הם בסמכות של ועדת החוקה.

תמי סלע: כלומר, כל מקום שמוגדר כמקום ציבורי, שזה המקומות של תרבות וספורט בדרך כלל, זה כרגע לשון החוק.

תמי סלע: אפשר לתקן אותו אבל זה דורש תיקון חקיקה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים שתעבירו את זה הלאה בבקשה.

שרן השכל: אני אבר עם הגורמים שצריך כדי לנסות ולאשר את זה.

אסתי ורהפטיג: יש לנו תיקון חקיקה בקנה.

אסתי ורהפטיג: נהיה אתכם בקשר.

שרן השכל: הוועדה דנה לפרטי פרטים עם זכוכית מגדלת.

שרן השכל: ועדת החוקה חוק ומשפט דנה בכל.

שרן השכל: אני חושבת שכן חשוב שאנשים שהיה חשוב להם להיות כאן בוועדת החינוך, התרבות והספורט יעסקו בכלל התחומים שבעצם קשורים לתחום, כולל תקנות הקורונה בעולם הזה, במיוחד כאשר יש – בוא נקרא לזה כך – כישרונות ייחודיים או ניסיון ייחודי בתוך התחומים האלו.

שרן השכל: לכן האנשים מגיעים לוועדה.

שרן השכל: הוועדה מסירה את תיקון תקנה 5ב(1).

תמי סלע: זה בעצם נציג ועד הורים.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: זה מיותר ואין בזה היגיון.

שרן השכל: אנחנו לא מאשרים אך זה ומוציאים את זה.

לירן שפיגל: ביררתי שוב מול המשרד.

לירן שפיגל: הקושי הוא ניהולי שמביא לתקלה בריאותית.

לירן שפיגל: כלומר, אין אפשרות לבדוק את כל הנכנסים למוסד, אם יש להם אישור תו ירוק או אין להם אישור תו ירוק.

שרן השכל: קודם כל כן משום שזה נמצא בתוך התקנות, שכל מי שנכנס לתוך מוסד חינוכי נדרש להצגה.

שרן השכל: האיסור של כניסה של הורים, זאת כבר קיצוניות – בוא נקרא לזה פדגוגית, אלימות, משהו, אני חושבת שזאת קצת הגזמה ואנחנו כוועדה צריכים לדעת היכן לשים את הגבולות.

שרן השכל: בעניין סעיף 8א1, צמצום מגעים.

שרן השכל: עד המילה "לפי תקנה 7", בעצם מדובר על תלמידים שלא יכולים להתחסן ולכן מכריחים אותם בכוח להיכנס לתוך המתווה הזה, אנחנו מבקשים להסיר את זה ולהשאיר רק את הלימודים של הרשויות הכתומות.

תמי סלע: את רוצה להוריד את כיתות ה' עד ז' ברשויות אדומות?

שרן השכל: כן.

תמי סלע: מהתקנה של צמצום מגעים?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: סעיף (א) שמתחיל ב"לימודים של כיתות ה' עד ז' בבית ספר שניתן בו חינוך יסודי או חינוך על-יסודי הנמצא בשטח רשות מקומית המדורגת בצבע אדום, לפי תקנה 7".

שרן השכל: מהתחלה עד לכאן, למעשה להסיר את זה ולהתחיל את הסעיף הזה ב"לימודים של כיתות ז ' עד י"ב".

אפרת אפללו: שלא יהיה צמצום מגעים בכלל ברשויות אדמות?

אפרת אפללו: זה לא מה שאמרת.

אפרת אפללו: אמרת שאת רוצה לתת למנהל איזשהו שיקול דעת.

אפרת אפללו: ברגע שאת מורידה, מבחינתך את צמצום מגעים ברשויות אדמות, בשכבות הגיל ה', ו' ו-ז', ילדים שעדיין ברי חיסון, וזו קבוצת הגיל המובילה בתחלואה בישראל כיום גילי 12-11 – לא יהיה צמצום מגעים וילמדו כרגיל.

שרן השכל: חברי הוועדה ביקשו בישיבה הקודמת לתת הנחיה לאפשר למנהלים שיקול דעת לפעול על פי התקנות לצמצום מגעים.

שרן השכל: ביקשנו לאפשר.

שרן השכל: לא רק ה' עד ז' אלא גם א', ב' ו-ג'.

שרן השכל: משום שאם יש תחלואה גבוהה של 60 אחוזים בקרב ילדים - - -

אפרת אפללו: אין לי בעיה.

אפרת אפללו: אם משרד החינוך יסכים, אין לנו שום בעיה.

אפרת אפללו: .

שרן השכל: נכון היה לאפשר גם להם לפעול בצמצום מגעים.

שרן השכל: אתם הכנסתם חובה של צמצום מגעים.

שרן השכל: זאת אומרת, אתם מחייבים ה' עד ז', שלא יכולים להתחסן, לא יכולים לפעול על פי המתווה של הכיתה המחוסנת של ה-70 אחוזים, אתם מחייבים אותם ללמוד מהבית.

שרן השכל: אין כאן מדרג כאיזושהי אופציה אחרונה.

שרן השכל: במידה ולא ניתן ללמוד בחצר בית הספר, אז אנחנו ממליצים על 1, 2, 3, 4.

שרן השכל: אין כאן שום מדרג.

שרן השכל: כל חברי הוועדה בעניין הזה.

שרן השכל: אנחנו לא יכולים לאשר את זה.

תמי סלע: אבל אז את גם משאירה ברשויות כתומות שזה הרבה, בכיתות ז' עד י"ב, את ה - - -

שרן השכל: אנחנו משאירים את זה כחובה.

שרן השכל: נכון וזה בעייתי.

שרן השכל: אנחנו נאשר את זה עד ה-4 באוקטובר משום שב-4 באוקטובר אנחנו רוצים שתביאו לנו מתווה שמאפשר, שלא מחייב.

אפרת אפללו: היושבת ראש, היינו אתך בשיחה בלילה, בערב יום כיפור.

אפרת אפללו: את יודעת כמה ישבנו על הסעיף הזה.

אפרת אפללו: אנחנו יודעים מה רצון הוועדה.

אפרת אפללו: אנחנו הבאנו את זה לדרגים הכי גבוהים.

אפרת אפללו: אין לנו משהו יותר טוב להביא.

אפרת אפללו: באמת זה עלה לדרגים הכי גבוהים שיש בממשלה.

אפרת אפללו: הסיפור הזה של לאפשר שיקול דעת לכל מנהל פשוט לא אפשרי גם כי זה לא תואם את עמדת משרד החינוך.

שרן השכל: לנו בוועדה חשוב שהדבר הזה יתקיים כמוצא אחרון.

שרן השכל: כלומר, שיהיה ברור, וזה גם אחת הנקודות שרשמתי שאנחנו מבקשים להבהיר.

אפרת אפללו: זה אפשר אולי לעשות בהנחיות משרד החינוך.

שרן השכל: אנחנו רוצים לשמור על למידה פרונטלית.

שרן השכל: זה העיקרון של הוועדה.

שרן השכל: ככל שזה לא מסכן את בריאות הציבור, המטרה היא לשמור על למידה פרונטלית.

אפרת אפללו: למה אתם לא אומרים שאתם מבקשים למידה בקבוצות קטנות ושמשרד האוצר יתקצב, שייתן תקציב?

שרן השכל: אתה לא יכול לתקצב את כל מערכת החינוך.

אפרת אפללו: זאת לא כל מערכת החינוך.

אפרת אפללו: אלה רשויות אדומות, כיתות ה' עד ז' במקומות בהם יש תחלואה גבוהה.

שרן השכל: חבר'ה, 70 אחוזים מהרשויות.

אפרת אפללו: 30 אחוזים ברשויות אדומות.

שרן השכל: אבל אתם לא מדברים על אדומות.

שרן השכל: אתם מדברים כאן על כתומות.

שרן השכל: את לא הבאת לי כאן תקנה שמדברת על האדומות.

שרן השכל: את מביאה לי כאן תקנה שמדברת על הכתומות ובכתומות מדובר על 70 אחוזים מהרשויות.

שרן השכל: זה לפני ה-1 באוקטובר עת נעלה את זה ל-90 אחוזים בדיוק כמו בספטמבר.

שרן השכל: קחו בחשבון ןש-90 אחוזים מהרשויות, זה המתווה שלהן.

שרן השכל: זה מה שאתם כותבים.

שרן השכל: זה לא 30 אחוזים אלא זה הולך להיות 90 אחוזים.

שרן השכל: זה מה שאתם מחייבים אותנו עכשיו לאשר.

שרן השכל: אז ב-90 אחוזים אני לא יכולה לאשר 90 אחוזים מכיתות ה' עד ז' שלא יכולים להיות מחוסנים ב-0 אחוזים, רק למידה מהבית.

שרן השכל: רק.

שרן השכל: מחייב.

שרן השכל: מילא כיתות ז' עד י"ב, אתם מאפשרים איזשהו סוג של מתווה של 70 אחוזים של מחוסנים אבל אני רוצה שתגמישו את זה.

שרן השכל: הוועדה מבקשת להגמיש את או לפחות להבהיר שזה כקו אחרון במידה ולא ניתן ללמוד פרונטלית.

שרן השכל: תוסיפו את המשפט במידה ולא ניתן ללמוד פרונטלית בצמצום המגעים, יש לפעול על פי 1, 2, 3, 4.

אסתי ורהפטיג: להבנתי משרד החינוך יכול להנחות את המנהלים שזה הכיוון, שבאמת ילכו למוצא הזה של למידה מרחוק כמוצא אחרון.

שרן השכל: אפשר להכווין את המנהלים אבל כשכתוב כאן וזה בעצם מחייב אותם, הם פועלים בניגוד לתקנות?

שרן השכל: בניגוד לחוק?

שרן השכל: אתם אומרים להם לפעול כך ואז מנחים אותם דרך משרד החינוך.

שרן השכל: אתם גורמים לנו להיראות ליצנים, לאשר משהו שאתם מנחים אותם אחרת.

אסתי ורהפטיג: זה ממש לא בניגוד לתקנות.

אסתי ורהפטיג: זה אומר שמבין החלופות שיש בתקנות ושהם מוסמכים לפי חוק לעשות אותם, יש התוויה, עדיין משרד החינוך מנחה את המנהלים שלו, הוא מנחה את מוסדות החינוך, בוודאי שבעניין הזה יש משמעות לעמדת משרד החינוך ואיך הוא מנחה את המנהלים.

אסתי ורהפטיג: אין בעיה להכניס את זה גם לתקנות.

אסתי ורהפטיג: זה משהו שאני לא חושבת שיש אתו בעיה אבל אני כן מבקשת שתתנו לנו עוד זמן כי לעשות ב-4 באוקטובר תיקון, זה צפוף.

אסתי ורהפטיג: אנחנו באמת לוקחים ברצינות את הערות הוועדה.

אסתי ורהפטיג: שום דבר לא נשמט.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לוקחים א זה ברצינות, אנחנו עובדים על תיקונים אבל אנחנו כן מבקשים שתתנו לנו עוד קצת זמן.

שרן השכל: אתם צריכים להבין שב-4 באוקטובר הכמויות של הערים הכתומות יתחילו לעלות.

שרן השכל: אנחנו נדבר כאן על 90 אחוזים מהמדינה.

תמי סלע: יש הבדל אם זו הנחיה כללית או שזה משהו שהוא באמת חלק מהמתווה וההבניה של שיקול הדעת ושגם צריכה להיות איזושהי בדיקה של היכולת לבצע למידה מרחוק מבחינת מצב התלמידים והיכולת שלהם להשתתף ואיזשהו דיווח על הדבר הזה לגורם שהוא מעבר למנהל אם יש יותר מכך וכך ימים של למידה מרחוק.

תמי סלע: כרגע זה מאוד מאוד פתוח.

תמי סלע: זה קלף פתוח ובדרך כלל זאת תהיה דרך יותר קלה, למידה מרחוק, מאשר להכשיר שטחים פתוחים.

לירן שפיגל: אני לא בטוח שמנהלי בלתי הספר יעדיפו למידה בשטח פתוח.

תמי סלע: גם אין כאן הרבה אופציות.

תמי סלע: קבוצות קטנות אפילו לא נכללות ברשימה.

לירן שפיגל: גם בהנחיות של המשרד, גם היום, יש העדפה ללמידה פרונטלית על פני האופציות האחרות.

לירן שפיגל: גם היום מנחים את מנהלי בתי הספר כך.

תמי סלע: כן, כשאומרים העדפה והורים רוצים לבוא, או גורמים, בפני המנהל ולהגיד לו שהייתם יכולים לעשות א', ב', ג'.

תמי סלע: אגב, גם אין כאן התייחסות למתקנים של גופים ציבוריים אחרים שיש ברשות המקומית שיכולים לאפשר איזשהו מתווה של למידה לפני שהולכים ללמידה מרחוק.

תמי סלע: לא לזה ולא לקבוצות קטנות כי אחת האפשרויות – שוב, לא מחייבת – לפני שמגיעים ללמידה מרחוק, מתוך חמש אפשרויות שיש כאן, ארבע, אז שלוש הן למידה מרחוק, למידה מקוונת ולמידה היברידית, וארבע, למידה בדרך אחרת, לא אומר שום דבר.

תמי סלע: בעצם אין כאן הרבה חלופות.

אולגה פרישמן: מחוצה לו, הוא מתכוון לאפשרויות החלופיות של מחוץ לשטח בית הספר כמו מתנ"ס וכן הלאה.

תמי סלע: כתוב בשטח בית ספר.

אולגה פרישמן: כתוב מחוצה לו או בתוך שטח פתוח.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: מחוץ.

לירן שפיגל: אתם יוצאים מנקודת הנחה שהמנהלים ילכו ללמידה מרחוק או ללמידה מקוונת ואנחנו חושבים אחרת.

לירן שפיגל: אנחנו חושבים שמנהלי בתי הספר רוצים שבתי הספר יפעלו ושהתלמידים יגיעו ללמידה פרונטלית.

לירן שפיגל: לכן יש את פסקה (4) ולכן יש את הסמכויות האלה.

שרן השכל: בואו נראה איך הם יתנהלו עד ה-4 באוקטובר, בשבוע הראשון, 70 אחוזים מהרשויות, שנוכל לקבל מהן פידבקים מהשטח.

שרן השכל: הוועדה מבקשת להשאיר את שיקול הדעת, בין אם תרצו לתת באישור ראש הרשות, באישור משרד החינוך, באישור משרד הבריאות ברשויות המקומיות הכתומות לעניין הסעיף של - - -

תמי סלע: כרגע זה לא משהו שאפשר.

תמי סלע: אי אפשר לתקן.

שרן השכל: לא, אנחנו לא.

שרן השכל: אנחנו מבקשים מהם להביא את זה עד ה-4 באוקטובר.

אסתי ורהפטיג: מה אתם מבקשים בדיוק?

שרן השכל: אנחנו מאשרים את הסעיף הזה, את חציו, עד ה-4 באוקטובר וב-4 באוקטובר יביאו לנו סוג של נוסח שאנחנו יכולים לעבוד אתו.

אסתי ורהפטיג: לא הצלחתי להבין.

אסתי ורהפטיג: החלק שאמרנו, לפי תקנה 7, את החלק הראשון שמדבר על הערים האדומות, את זה אתם מאשרים עד ה-4 באוקטובר?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: את זה אנחנו לא מאשרים.

שרן השכל: אנחנו מוציאים.

שרן השכל: אם אתם רוצים, תביאו לנו משהו הגיוני יותר ב-4 באוקטובר ביחד עם מה שאנחנו מה שאנחנו מאשרים.

אסתי ורהפטיג: את שאר הסעיף, עד ה-10 באוקטובר.

שרן השכל: החלק שאנחנו מאשרים הוא בעצם לימודים של כיתות ז' עד י"ב בערים כתומות עד ה-4 באוקטובר.

תמי סלע: לקצר את התוקף.

שרן השכל: אנחנו מבקשים מתווה יותר גמיש ויש לכם עכשיו עוד שבועיים לנסות ולהחליט איך - אישור רשות מקומית, אישור משרד החינוך, אישור משרד הבריאות – לתת לזה קצת יותר משמעות בעניין של למידה פרונטלית כי הדבר הזה מאוד מאוד חשוב לוועדה.

שרן השכל: הוועדה מבקשת לקבל נתוני תחלואה ארציים של גילי אפס עד 19, מחולק לפי רשויות מקומיות וערים.

שרן השכל: ברגע שזה מגיע לוועדה, נא להעביר את זה לכל חברי ועדת החינוך.

שרן השכל: זה ממש חשוב ואנחנו מבקשים שזה יגיע כמה שיותר מהר כי אלה נתונים שאנחנו חייבים להסתכל עליהם.

שרן השכל: אנחנו מבקשים להכניס את החיסון הראשון למתווה התו הירוק.

תמי סלע: את מדברת על צמצום מגעים.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: בצמצום מגעים.

שרן השכל: גם אם הם עשו את החיסון הראשון, לפחות לחודש או משהו כזה.

תמי סלע: עד אותו תאריך, 30 בספטמבר כרגע.

אסתי ורהפטיג: באותה מתכונת.

אסתי ורהפטיג: אנחנו נכין את זה ונכיר בזה.

אסתי ורהפטיג: נכיר בזה בדרך פרשנית לעניין של צמצום המגעים.

אסתי ורהפטיג: את עשרת הימים האלה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים להבהיר כוועדה, שככל שניתן יש לשמור על למידה פרונטלית בכיתה או בחוץ.

שרן השכל: זה עיקרון שחשוב לוועדה ותבואו אתו בראש כל פעם כשאתם מביאים אלינו את התקנות.

שרן השכל: אנחנו רוצים להוריד את סעיף 12(א)(2), שזה בעצם התיקון על העבירה הפלילית שרציתם להוסיף שלמעשה ירד.

שרן השכל: אנחנו לא מאשרים.

שרן השכל: אנחנו פשוט מוציאים אותו החוצה.

שרן השכל: הוועדה מבקשת שגם ב-4 באוקטובר, עת אתם מגיעים עם התקנות, להחריג את החינוך המיוחד ואת הנוער בסיכון שלא הכנסתם בתוך אותן תקנות.

תמי סלע: בצמצום מגעים?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: בצמצום מגעים.

תמי סלע: הם גם אמרו שפרשנית הם ידאגו אבל צריך לכתוב את זה.

שרן השכל: אנחנו רוצים שזה יהיה כתוב כהנחיה שברורה לכולם.

שרן השכל: נוער בסיכון, חינוך מיוחד, מה שהכנסנו כי חשוב לא לקטוע את השגרה שלהם.

שרן השכל: אנחנו מבקשים להביא כבר ב-4 באוקטובר.

שרן השכל: תנחו אבל אנחנו רוצים שזה יהיה בכתב.

לירן שפיגל: למען הסר ספק, זה גם כך כיתות קטנות.

לירן שפיגל: כלומר, זה גם כך מגשים את עצמו.

שרן השכל: גם אם זו כיתה קטנה בעיר אדומה שאין בה 70 אחוזים מחוסנים, פתאום יסגרו את אחת מכיתות החינוך המיוחד.

לירן שפיגל: אני לא אומר שאין צורך בתיקון אבל אני אומר שמבחינתנו לצורך היישום של התקנה, אנחנו רואים בהם כמיישמים את התקנה מעצם המבנה.

שרן השכל: אנחנו אמרנו שככל שהתקנות יותר ברורות ונהירות לאזרח הפשוט, הן יהיו ברורות ונהירות למנהלים, למורים ולתלמידים ויהיו פחות בלבולים.

שרן השכל: אנחנו רוצים לפעול בשקיפות מלאה ובצורה מודעת לחלוטין ולא בדרך של כוונה וייעוץ משפטי.

שרן השכל: אני לא רוצה שאזרח יצטרך ייעוץ משפטי בשביל להבין מה הוא נדרש לעשות, בטח שלא הורים לילדים בחינוך המיוחד או הורים לנוער בסיכון.

שרן השכל: אני רוצה שיהיה ברור להם שהמסגרות שלהם ימשיכו.

שרן השכל: בקשר לסעיף (2)(ב).

שרן השכל: מנהל המוסד לא יאפשר כניסה למקום הפעילות של תלמיד בגן ילדים, בחינוך היסודי כאשר בעצם המורים צריכים להתמודד עם אי ההכנסה או השליחה הביתה של אותו תלמיד.

תמי סלע: בתקנות סעיף 11(ג)(2)(ב).

שרן השכל: כן.

שרן השכל: אני אומרת לכם חברי הוועדה שלי קשה להטיל את הדבר הזה על המורים.

שרן השכל: אני הייתי מצפה שנאמן קורונה יעבור בין הכיתות ולמעשה יהיה זה שישלח את אותם תלמידים הביתה.

משה טור פז: אבל אין לזה משמעות כי גם נאמן הקורונה כפוף למנהל.

שרן השכל: כן, אבל יש הבדל כשהמחנך שלך בא ואומר לך שאתה תצא ותלך הביתה כי ההורים שלך לא רצו לעשות לך בדיקה לבין נאמן קורונה שזה התפקיד שלו.

משה טור פז: ברוב בתי הספר אין נאמן קורונה ואם היה, בסוף הוא היד הארוכה של המנהל.

משה טור פז: לכן הניסוח צריך להיות שבאחריות בת הספר וכאן באמת זו התנהלות של כל בית ספר כפי שהוא מבין את זה, כי זה מה שקורה בפועל.

משה טור פז: שוחחתי עם מנהלים ואמר לי מנהל מה ההבדל אם הוא שולח תלמיד הביתה בגלל תלבושת לא ראויה – אני בכוונה אומר תלמיד ולא תלמידה – בין זה שאני שולח אותו כי הוא התנהג לא כראוי לבין זה שהוא בא בלי בדיקה.

משה טור פז: זה תפקידו כמנהל בית ספר.

שרן השכל: וגננת בגן ילדים?

משה טור פז: בדיוק אותו הדבר.

אפרת אפללו: בשנה שעברה קיבלתי מהמורה כמה פעמים טלפון - ברגע ששכחתי למלא את הצהרת הבריאות – שלא מילאתי את הצהרת הבריאות.

אפרת אפללו: היא קיבלה מהמזכירות רשימה של כל התלמידים עבורם לא מילאו הצהרת בריאות והיא עשתה טלפונים והעבירו הודעות להורים.

שרן השכל: אני רואה שאני בעניין הזה אני במיעוט בוועדה.

שרן השכל: אני בכל זאת מבקשת שתביאו סוג של מתווה שבו נאמן הקורונה יהיה אמון על זה.

שרן השכל: אנחנו נאשר את זה עכשיו אבל אני מבקשת.

אפרת אפללו: עושים מאמצים מאוד נרחבים לגייס נאמני קורונה.

שרן השכל: ב-4 באוקטובר תביאו לנו שנאמני הקורונה יהיו אלו שאחראים על הוצאה של התלמידים מבתי הספר.

לירן שפיגל: כתוב כאן מנהל בית הספר או מי מטעמו.

תמי סלע: אפשר למחוק את המילה מנהל ואז זה יהיה מוסד לא יאפשר.

משה טור פז: אין טעם שנקבע כי בחיים זה שונה ממוסד למוסד.

שרן השכל: אנחנו נוריד את המילה מנהל ולמעה זה יכול להיות נאמן קורונה, זה יכול להיות ראש הרשות.

משה טור פז: בהרבה מקומות אין מאבטח.

קריאה: זו תקנה ליום אחד.

תמי סלע: זו תקנה ליום אחד.

שרן השכל: בתקנה 11(ג)(2(ב) מורידים את המילה מנהל ומשאירים מוסד.

תמי סלע: השאלה מה קורה עם הילדים שיש להם בעיה לעשות בדיקה וכרגע הם מחויבים להביא הצהרה שהם עשו הצהרה, מה שעלה כאן מהנציבות.

שרן השכל: השאלה אם אפשר לעשות להם את הבדיקה בגן או בבית הספר תוך כדי.

תמי סלע: יש ילדים, מוטורית או ילדים אוטיסטיים, ילדים עם כל מיני קשיים שלפחות בדיונים שהיו בוועדת חוקה באמת הכירו בזה שיש ילדים שיש קושי לעשות להם את הבדיקה וכתנאי לכניסה לבית ספר לא מצאו כאן חריג לדבר הזה.

תמי סלע: שיעשו את זה בהנחיה או להכניס בטופס הצהרה, אופציה למלא שיש אישור כי גם שם אני חושבת שהלכו על תעודת נכה.

אסתי ורהפטיג: אם אפשר להתייעץ רגע.

אסתי ורהפטיג: אם אנחנו יכולים באיזו דרך פרשנית אולי לעשות את זה – אנחנו לא נתנגד.

אסתי ורהפטיג: לעשות עכשיו עוד תיקון ולהביא לקבינט ולהעביר את זה, זה משהו בעייתי.

תמי סלע: אולי בתוך הטופס של ההצהרה תהיה אפשרות למלא גם דבר כזה, שזה ילד שמטעמים רפואיים אי פשר לעשות לו בדיקה.

אסתי ורהפטיג: ההצהרה רשומה כאן בתקנות.

שרן השכל: זאת תקנה שהיא רק ליום אחד.

שרן השכל: זה לא משנה אם אנחנו כותבים את זה גם ב-4 באוקטובר.

שרן השכל: זה כבר לא יהיה בתוקף כך שזה מיותר לקצוב את זה בזמן.

תמי סלע: אין מה לקצוב בזמן.

תמי סלע: יותר בעייתי זה אם מישהו ירצה לשלוח באותו יום ולמחרת הוא ישלח בלי לעשות את הבדיקה.

שרן השכל: אנחנו נאשר את הסעיף ללא המילה מנהל.

שרן השכל: אנחנו מבקשים ממשרד החינוך להעביר לנו נתונים כמה תלמידים נשלחו הביתה ב-30 בספטמבר.

אפרת אפללו: אי אפשר לאשר בלי מילה אחת, בלי המנהל.

תמי סלע: זה אפשרי כי אפשר לא לאשר.

תמי סלע: יש לזה משמעות שהיא הגיונית.

תמי סלע: המוסד לא יאפשר ואז זה יכול להיות לאו דווקא מנהל אלא מישהו אחר מטעמו כמו נאמן קורונה או גורם אחר שמבצע את זה בשם המוסד.

משה טור פז: אני אומר גם למשרד הבריאות וגם למשרד החינוך שלדעתי זה יעבור יותר קל בגרון גם להסתדרות המורים למרות שאני לא מסכים אתם שהמוסד הוא מילה כללית ובכל מקום זה יפורש בצורה אחרת.

אלון טל: אני מציע שתגיעי להצבעה.

שרן השכל: כן, כי אחרת נרצה להביא תיקונים לפני ה-29 של התאריך, אם זה ב-30 ו ב-1, אם אפשר לעשות את זה יום לפני או יום אחרי.

שרן השכל: אנחנו נאשר את זה כך.

שרן השכל: על פי כל התיקונים שהעברתי עכשיו, אני מעלה את התקנות להצבעה.

שרן השכל: מי מחברי הוועדה בעד התקנות כפי שהוצע על ידי הוועדה?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: מי נמנע?

שרן השכל: התקנות אושרו

שרן השכל: אני קובעת שהתקנות עברו יחד עם התיקונים.

שרן השכל: תודה רבה לכם.

שרן השכל: חג שמח.

שרן השכל: נתראה ב-4 באוקטובר.