ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 88, 2021-09-19 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב.

אלכס קושניר: היום יום ראשון י"ג בתשרי התשפ"ב, 19 בספטמבר 2021 ואנחנו מתחילים את דיוני הוועדה.

אלכס קושניר: ממשיכים דיונים על סעיפים בחוק ההסדרים.

אלכס קושניר: לפני כן חשוב לי לפתוח ולברך את כוחות הביטחון, את השב"כ, את צה"ל, את המשטרה, את כל מי שלקח חלק במבצע לכידת האסירים הנמלטים.

אלכס קושניר: עבודה באמת מאוד מאוד מרשימה וצריך לברך על כך.

אלכס קושניר: לגבי הסעיפים היום.

אלכס קושניר: אנחנו נתחיל בסעיף שאמור להעלות את השלמת ההכנסה לקשישים.

אלכס קושניר: חשוב לי לומר בנימה אישית שאת הרפורמה הזאת אני יחד עם חברי, השר עודד פורר, התחלנו לכתוב ולחשוב עליה עוד אי שם בכנסת ה-20 עת אני אז הייתי מנכ"ל משרד העלייה והקליטה והוא היה חבר כנסת.

אלכס קושניר: באמת עבדנו והגדרנו את כל הקריטריונים מתוך רצון אחד ויחיד: לגרום למצב שבמדינת ישראל לא יהיו קשישים מתחת לקו העוני.

אלכס קושניר: נכון להיום קו העוני מוגדר בערך על 3,500 ומשהו שקלים, נכון ל-2019, אז היה העדכון האחרון, והיום אנחנו נעלה את השלמת ההכנסה ואת ההכנסה המינימלית לקשיש לסכום שעומד על 3,710 שקלים ליחיד, שזה 70 אחוזים משכר מינימום.

אלכס קושניר: זו באמת בשורה ענקית להרבה מאוד אנשים, למאות אלפי קשישים שיפסיקו לבחור בין אוכל לתרופות, יפסיקו לבחור בין מוצרי בסיס ולחשב איך הם סוגרים את החודש.

אלכס קושניר: אני באמת מאוד מתרגש לקראת החוק הזה ולקראת השינוי הזה.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו נתחיל לדון בחוק, חברי הכנסת, אם יש למישהו הצעות לסדר, בבקשה.

אלכס קושניר: אין.

אלכס קושניר: מצוין.

אלכס קושניר: אנחנו נתחיל מאגף התקציבים שיציג את השינוי.

אלכס קושניר: בבקשה.

עלי בינג: רכז רווחה באגף התקציבים.

עלי בינג: כמו שציינת היושב ראש, מדובר בבשורה מאוד מאוד משמעותית לציבור הקשישים בישראל.

עלי בינג: יש כמה קטיגוריות שמקבלות השלמת הכנסה.

עלי בינג: זה עד גיל 70, בין 70 ל-80 ומעל גיל 80, ובהתאם למצבך המשפחתי.

עלי בינג: 70 האחוזים ניתנים באופן יחסי לכל אחת מהקטיגוריות האלה.

עלי בינג: אפשר לראות את זה גם בטבלת האחוזים שהופצה במסגרת תזכיר החקיקה.

עלי בינג: הזקנים היותר צעירים שהם עד גיל 70, הסכום שם היה עד 3,710 שקלים, בון 70 ל-79 הסכום הוא עד 7,746 שקלים ומעל גיל 80 הסכום הוא עד 3,782.

עלי בינג: בהתאמה לזוג עד גיל 70 הסכום הוא 5,862 שקלים, בין 70 ל-80 הסכום הוא 5,920 שקלים ומעל גיל 80 הסכום הוא 5,977 שקלים.

עלי בינג: חשוב לי לומר שכמו שציינת זה מהלך שבאמת גורם לכך שבמדינת ישראל לא יהיו יותר קשישים שהם מתחת לקו העוני.

עלי בינג: קו העוני האחרון שפורסם בדצמבר 2019 עמד על 3,593 שקלים לנפש אחת.

עלי בינג: לכן כלל הזקנים שמקבלים השלמת הכנסה, הכנסתם הצפויה עומדת להיות גבוהה מקו העוני.

עלי בינג: בנוסף לכל הדברים האלה חשוב לומר שכל מי שמקבל השלמת הכנסה, יש לו הטבות נלוות שהוא מקבל בנוסף לקצבה החודשית שזה סיוע בשכר דירה והנחות כאלה ואחרות שבעצם מגדילות את הכנסתו בצורה קבועה.

עלי בינג: אני חושב ששר האוצר, בהמשך ליוזמה שתיארת, זאת הייתה מטרתו.

עלי בינג: החוק הוא יחסית חוק פשוט.

עלי בינג: מה שאנחנו מתקנים זה רק את המספרים, את הטבלה, את האחוזים שכאמור מפורטים שם בהתאם לקטגוריות השונות.

עלי בינג: חוץ מזה, אנחנו כאן אם יש שאלות.

ולדימיר בליאק: אתה יכול לפרט את כל ההטבות הנלוות?

עלי בינג: כן.

עלי בינג: ההטבה המרכזית שיש זה סיוע בשכר דירה, שהיא כמובן ניתנת למי שאינו בעל דירה.

עלי בינג: מי שיש לו דירה, כמובן שאינו זכאי.

עלי בינג: מעבר לזה, אנחנו עוד עושים איזשהו טיוב כי לפעמים מקבלים הטבות כאלה ואחרות אבל מעבר לזה יש הנחה בבזק, הנחה בחברת חשמל, הנחה ברכישת תרופות בקופות החולים, הנחה בתשלום עבור המים, פטור מתשלום ארנונה כאשר כאן זה גם תלוי בגודל הדירה שלך, יש הנחה בדמי ביטוח בריאות בתשלום לביטוח לאומי ויש איזשהו מענק חימום שהוא מענק חד פעמי שניתן אחת לשנה.

אלכס קושניר: חימום וקירור.

עלי בינג: כן.

עלי בינג: אם אתה מחלק את זה על כל השנה, זה בערך עוד כ-50 שקלים לחודש.

אלכס קושניר: עוד דבר אחד שחשוב לי לומר.

אלכס קושניר: השינוי הזה גם מיטיב עם מי שהיום מקבל השלמת הכנסה.

אלכס קושניר: זה מגדיל משמעותית את ההכנסה שלו.

אלכס קושניר: אבל מעבר לזה, הוא גם מכניס אוכלוסיות חדשות שעד היום לא היו זכאיות להשלמת הכנסה בגלל שרף ההכנסה שלהן היה על איזשהו סף שנקבע היום והמשמעות של הדבר הזה היא שבעצם יש עוד ועוד אנשים נוספים, קשישים וקשישות, שנכנסים למעגל מקבלי השלמת הכנסה יחד עם כל אותן ההטבות.

אלכס קושניר: חשוב לי לומר שיש עוד כמה שיפורים שאנחנו כוועדה נרצה לעשות בחוק הזה ואנחנו נמצאים בשיח מול אגף התקציבים במשרד האוצר.

אלכס קושניר: אני מקווה שלקראת הדיון הבא אנחנו כבר נהיה במצב הרבה יותר מתקדם ונוכל באמת להכריז על הבשורה הסופית שכוללת בתוכה גם תיקונים לתנאים לקבלת השלמת הכנסה.

אלכס קושניר: אני בכוונה לא מפרט מה ומי כי זה נמצא במשא ומתן.

אלכס קושניר: כדי שנוכל להגיע לתוצאה מיטיבה, נשאיר את זה בינתיים כך.

אלכס קושניר: חברי הכנסת, שאלות.

עלי בינג: בנוגע לתחולה, חשוב לומר שזה אמור לחול החל מראשית שנת 2022.

עלי בינג: -ב-1 בינואר 2022 התיקון ייכנס לתוקף.

אוסאמה סעדי: אדוני, אני איחרתי בשתי דקות ואני מתנצל על האיחור הקל אבל לא שמעתי מה בעניין הקצבה וההשלמה.

אוסאמה סעדי: אם אתה יכול לומר לי את הסכומים.

עלי בינג: אני אחזור על הסכומים.

עלי בינג: יחיד, בין 3,710 שקלים למי שהוא מתחת לגיל 70.

עלי בינג: בין 70 ל-79 הסכום הוא 3,746 שקלים.

עלי בינג: מעל גיל 80 הסכום הוא 3,782 שקלים.

אוסאמה סעדי: כמה הם מקבלים היום?

עלי בינג: היום היחיד שהוא מתחת לגיל 70 מקבל 3,237 שקלים.

עלי בינג: זאת אומרת, זאת עלייה של בערך 400 שקלים.

שלמה קרעי: למה אין מסמך סיכום?

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אי אפשר כך.

שלמה קרעי: איזושהי מצגת שמראה מה היה ומה השתנה.

שלמה קרעי: כל דבר אנחנו צריכים כאן לחפור כדי לקבל?

אלכס קושניר: קיבלנו.

אלכס קושניר: זה נשלח.

טמיר כהן: זה בחומר.

שלמה קרעי: לנו לא נשלח כלום.

טמיר כהן: אתה לא חבר ועדה.

שלמה קרעי: אבל הנה, גם כאן זה לא נמצא.

טמיר כהן: אתה יודע ששולחים לחברי הוועדה.

טמיר כהן: אנחנו לא יכולים לשלוח למי שלא חבר ועדה.

שלמה קרעי: אתם יכולים לשלוח כי אתם יודעים שהאופוזיציה לא חברה בוועדה.

טמיר כהן: למי לשלוח?

טמיר כהן: לכל האופוזיציה?

שלמה קרעי: תעלו את זה לפחות כאן.

נעמה לזימי: אתם רוצים גם לא להיות חברים וגם לקבל את החומר.

שלמה קרעי: כשתפסיקו לדרוס אותנו אנחנו נהיה בוועדות.

שלמה קרעי: אני מבקש עניינית.

שלמה קרעי: אתם כל הזמן נכנסים לזה.

שלמה קרעי: זה לא מופיע כאן בטבלט.

ולדימיר בליאק: אנחנו קיבלנו את החומר.

שלמה קרעי: זה לא נמצא בטבלט.

ולדימיר בליאק: זה עוד לא נמצא בטבלט כי אתה לא חבר ועדה.

שלמה קרעי: תגיד, אתה אמיתי?

ולדימיר בליאק: אני אמיתי לגמרי.

שלמה קרעי: זה טבלט של הוועדה.

שלמה קרעי: זה לא טבלט שלי.

אלכס קושניר: חברים, אחרי ההערות של שלמה קרעי אני רוצה שנמשיך.

שלמה קרעי: מה התגובה שלך אדוני היושב ראש?

אלכס קושניר: התגובה שלי היא שאם אתה רוצה לדעת, תיכנס לחוק ותראה מה הסיפור.

אלכס קושניר: לא הבנתי מה הבעיה.

שלמה קרעי: לא הבנת מה הבעיה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: חוץ מזה, זה מסמך של מרכז המחקר והמידע, אז הוא גם פורסם באתר של מרכז המחקר והמידע.

ולדימיר בליאק: יש לי עוד שאלה.

ולדימיר בליאק: הקצבה מותנת באחזקת רכב, נכון?

ולדימיר בליאק: בסכום מסוים.

עלי בינג: כן.

ולדימיר בליאק: מה הסכום היום?

עלי בינג: היום הסכום עומד על 41,373 שקלים.

ולדימיר בליאק: אולי הגיע הזמן להעלות אותו.

נעמה לזימי: זה קריטריון שבאמת צריך לבדוק אותו.

ולדימיר בליאק: הגיע הזמן להעלות את הסכום.

אלכס קושניר: זה אחד הדברים שאנחנו רוצים לשפר.

ולדימיר בליאק: אני חושב שהגיע הזמן לשפר את זה כי זה סכום מגוחך.

נעמה לזימי: ממש כך.

קריאה: מסכן את הקשישים.

ולדימיר בליאק: זה חסם רציני, גם כיום.

ולדימיר בליאק: מי שיש לו סתם רכב.

אלכס קושניר: זה אחד הנושאים שאנחנו כן רוצים לשפר כדי באמת לתת לאנשים אפשרות.

אוסאמה סעדי: אנחנו תמיד קולעים לדעת גדולים, אדוני.

נעמה לזימי: אני רוצה להגיד על זה משהו כי זאת דלת פרוצה.

נעמה לזימי: גם דיברנו על זה בהקשר של גיל הפרישה כי גם שם דיברנו על הבטחת הכנסה.

נעמה לזימי: הסיפור של הקריטריונים להבטחת הכנסה הוא סוגיה כואבת.

נעמה לזימי: בעצם יש סל קריטריון שדרכו מתאימים את הקצבה, במקום פשוט להסתכל על מה צריך לתת.

נעמה לזימי: אנחנו בעצם כובלים אנשים לחיי דוחק, למעשה לחיי סעד בגלל קריטריונים שבנויים מעוות.

נעמה לזימי: הסיפור של הרכב הוא דוגמה מובהקת כי אתה אומר שיש כאן משהו שהוא לא ברור.

נעמה לזימי: כל הקריטריונים צריכים להיבחן, אני חושבת שגם אתנו אבל גם אולי עם נציגות שמלווה גם ממשרד הרווחה וגם מהחברה האזרחית, בסוגיות של קריטריונים.

נעמה לזימי: המון עוסקים בזה.

נעמה לזימי: הגיע גם לפתחי.

נעמה לזימי: זה נכון לגבי נשים עניות אבל זה נכון בכלל לאוכלוסייה בכלל.

נעמה לזימי: חייבים לעשות בדיקה כוללת.

נעמה לזימי: יכול להיות שזה יעלה יותר כסף אבל זה מחייב אותנו להתמודד עם העניין הזה.

אלכס קושניר: כפי שאמרתי, הקריטריונים לקבלת השלמת הכנסה זה משהו שכרגע נמצא בשיח מול משרד האוצר, מול אגף התקציבים, ואני מאוד מקווה שבדיון הבא אנחנו נוכל באמת לשנות את זה.

אלכס קושניר: אני רוצה לשמור את זה בינתיים כך עד שבאמת נגיע להסכמות.

נעמה לזימי: תודה.

שלמה קרעי: אדוני יושב הראש, אני שוב אומר.

שלמה קרעי: דיברנו על זה בשבוע שעבר.

שלמה קרעי: כשבא משרד ממשלתי ומגיש פרק בחוק ההסדרים, הוא לא יכול להגיש את זה כך באופן סתום.

שלמה קרעי: הוא צריך להגיש סיכום תמציתי של השינויים העיקריים במצגת, במסמך.

שלמה קרעי: לא צריך ללכת למרכז המחקר והמידע וגם אם יש של מרכז המחקר והמידע, אם לא רוצים לשלוח לכל חברי הכנסת – שיפתחו קבוצת ווטסאפ של מי שנמצא בוועדת הכספים וזה יהיה שם.

שלמה קרעי: אתה רוצה שנהיה ענייניים.

אלכס קושניר: מאוד רוצה שתהיה ענייני.

שלמה קרעי: אז אי אפשר להיות ענייני כשלא מקבלים כלום.

שלמה קרעי: לא אני קובע את מדיניות האופוזיציה.

שלמה קרעי: אגב, אני מסכים אתה כי יש כאן דריסה של האופוזיציה, אבל נעזוב את זה.

שלמה קרעי: בוא תהיה ענייני ושתהיה דרך לחברי האופוזיציה לקבל מידע.

אלכס קושניר: במקרה הספציפי הזה החוק מאוד מאוד פשוט.

שלמה קרעי: החוק פשוט אבל אין כאן מה היה לפני כן.

שלמה קרעי: יש כאן שבמקום זה יבוא טור כזה.

אלכס קושניר: שלמה, אנחנו מעלים את הכנסת המינימום לקשיש בישראל.

אלכס קושניר: זאת אומרת, לא יהיו קשישים בישראל שיהיו מתחת לקו העוני.

אלכס קושניר: זאת הבשורה הכי גדולה.

שלמה קרעי: אתה נותן להם שכר מינימום?

ולדימיר בליאק: לא, זה לא שכר מינימום.

קריאה: זה 70 אחוזים.

אלכס קושניר: אני אומר שוב.

אלכס קושניר: אני אתחיל מחדש.

אלכס קושניר: קו העוני בישראל נכון ל-2019, פעם ראשונה שהוא עודכן, היה 3,593 שקלים.

ולדימיר בליאק: ליחיד.

אלכס קושניר: היום אנחנו באים ואומרים שהכנסת מינימום מובטחת על ידי המדינה לקשיש תעמוד על 70 אחוזים משכר המינימום.

אלכס קושניר: בחישוב פשוט הסכום הוא 3,710 שקלים ליחיד.

אלכס קושניר: זה אומר שאתה מעלה את כל הקשישים בישראל כך שהם מעל לקו העוני וזאת הבשורה הכי גדולה שיוצאת מהוועדה הזאת ומהדיון הזה.

שלמה קרעי: אתה יודע שקו העוני יעלה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, אמנם אתה מציג את זה כבשורה כשמעלים את הסכום, אבל תמיד טוב להעלות את זה ואנחנו כמובן תומכים בהעלאת הסכום מ-3,200 שקלים ל-3,700 שקלים.

אוסאמה סעדי: , מה שמהווה עלייה של 470 שקלים.

אוסאמה סעדי: עם כל הכבוד, אני חושב שב-3,700 שקלים יחיד לא יכול לחיות.

אוסאמה סעדי: מה זה 3,700 שקלים ליחיד?

אוסאמה סעדי: מה הוא יעשה עם הסכום הזה?

אוסאמה סעדי: אני זוכר שאתם וכולנו במצעי הבחירות אמרנו לפחות שכר מינימום.

אלכס קושניר: אני אתקן אותך.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך שלגבי זוג, נכון שאתה מעלה ב-700 שקלים וזה טוב וזה בסדר ואנחנו נתמוך בזה, אבל 5,800 שקלים לזוג, 6,800 שקלים לזוג עם ילד, מה זה?

אוסאמה סעדי: בקושי יכולים לקנות מוצרי בסיסיים.

אלכס קושניר: בוא נדייק.

אלכס קושניר: קודם כל, אנחנו, במצע שלנו, אמרנו לאורך כל הזמן 70 אחוזים משכר מינימום.

אלכס קושניר: זאת הרפורמה שלנו.

אלכס קושניר: אגב, למה?

אלכס קושניר: אני אגיד לך למה.

אלכס קושניר: כי מבדיקה אמפירית שעשינו זה פחות או יותר ההכנסה שמקבלים אנשים במדינות ה-OECD.

אלכס קושניר: 70 אחוזים משכר המינימום.

אלכס קושניר: זה גם יחס ההמרה המקובל בכל החישובים האקטואריים.

אוסאמה סעדי: אבל מה שכר המינימום?

אלכס קושניר: זה תלוי במדינה.

אלכס קושניר: אגב, לא בכל המדינות ה-OECD בכלל מוגדר דבר כזה, שכר מינימום אבל לא על זה הדיון עכשיו.

אלכס קושניר: מעבר לקצבה, אנשים יקבלו 3,710 שקלים, אני מדבר אתך על יחיד, יש כאלה שמקבלים היום ואז מבחינתם הסכום יעלה ובנוסף לכך יש כאלה שלא מקבלים היום בגלל שההכנסה שלהם טיפה יותר גבוהה מהסכום המקורי אבל עכשיו גם הם ייכנסו להשלמת הכנסה.

אלכס קושניר: כפי שאמר עלי בינג, אנשים שמקבלים השלמת הכנסה מקבלים הטבות נוספות שכשאתה עושה את החישוב שלהן – שוב, זה מאוד תלוי בבן אדם, גובה ארנונה ודברים כאלה – אתה מגיע עד ל-2,000 שקלים הטבות.

אלכס קושניר: מעבר לזה, אנשים שאין להם דירה בבעלותם, מקבלים גם סיוע בשכר דירה.

אלכס קושניר: לכן הקפיצה הזאת שאנחנו עושים היא קפיצה מאוד מאוד משמעותית.

נעמה לזימי: אני אומר שני דברים.

נעמה לזימי: אני מברכת על המהלך החשוב הזה.

נעמה לזימי: סוגיית קשישים עניים בישראל ובכלל אוכלוסיות עניות, היא משהו שמגיע לפתחנו כל הזמן, ממדד העוני שמחמיר עם השנים למרות שהיו כאן מי שאמרו בממשלות קודמות שיש פחות עניים והתחילו להתווכח עם נתונים וסטטיסטיקות, אבל אנחנו מכירים את דורשי סלי המזון, רואים ברחוב את המחטטים בפחי האשפה ואת העלייה.

נעמה לזימי: בסופו של דבר המציאות היא חזקה יותר מכל מה שנקרא ויכוח סטטיסטי.

נעמה לזימי: לכן זאת סוגיה שהיא באמת מאוד חשובה.

נעמה לזימי: כל תחילת חורף אנחנו עומדים לפתחה של עונה חדשה כאשר יש כאלה שבוררים מתרופות לחשמל ולחימום.

נעמה לזימי: זה דבר שלא יכול להיות.

נעמה לזימי: אם אנחנו רוצים להיות מדינת מופת, כנראה שזה הדבר הראשון שאנחנו צריכים הראשון שאנחנו צריכים לתבוע אותו.

נעמה לזימי: זה מתחבר מאוד לדברים עליהם דיברנו בסוגיית הפנסיה.

נעמה לזימי: האחריות של המדינה עומדת בנקודות בהן בן אדם תלוי במדינה.

נעמה לזימי: כשהוא תלוי במדינה, מה המדינה עושה.

נעמה לזימי: זו באמת סוגיה כזאת ולכן אני קודם כל אומרת שאני ממש מברכת ובמובן הזה אכן זו בשורה.

נעמה לזימי: אני כן רוצה לומר - ולהתחבר לדברי אוסאמה סעדי - שאנחנו צריכים להסתכל על קצבת הזקנה כדבר אוניברסלי שצריך להעלות אותו.

נעמה לזימי: קצבת הזקנה צריכה להיות מוצמדת לשכר מינימום.

נעמה לזימי: שכר המינימום בישראל הוא שכר מבזה.

נעמה לזימי: אם זה היה שכר מינימום שניתן כמו במדינות ה-OECD, היינו נמצאים בקצבה אחרת לגמרי.

נעמה לזימי: כמובן בקצבאות האוניברסליות היותר משופעות אבל אנחנו אחרי שנות ייבוש קשות שמדינת ישראל פוררה את שירותי הרווחה עד דק ועכשיו עושה מעשה מאוד מאוד נכון אבל בעצם הוא כבר מצטרף לייבוש תשתיות ושירותים מאוד חריף.

נעמה לזימי: אני חושבת שהחזון – הלוואי והוא היה מיידי – למועד צריך להיות העלאת קצבת הזקנה כך שתהיה מוצמדת שכר מינימום.

נעמה לזימי: אין שום סיבה שבן אדם שמגיע לגיל מסוים, הכנסתו תרד כל כך משמעותית והוא עדיין יצטרך לברור בין שירותים.

נעמה לזימי: צריך להבין שגם ב-3,700 שקלים הסיפור של חשמל, תרופות ומזון הופך להיות משהו שהוא מאוד מאוד לא פשוט.

נעמה לזימי: אף אחד מאתנו לא היה רוצה להתקיים ב-3,700 שקלים.

נעמה לזימי: זה שאנחנו מניחים שיש מי שצריכים להתקיים ביד כל כך קפוצה ובמיעוט שירותים, זה כי אנחנו תופסים חברה בצורה מאוד מעמדית והיררכית ולא תופסים אותה בצורה קולקטיבית של מה סל השירותים שצריך להיות לן אדם ואיך הוא מתקיים ממנו.

נעמה לזימי: ולכן זה משהו שאני מברכת עליו אבל אומרת שמדינת ישראל לאורך השנים – וגם כאן

נעמה לזימי: – פוררה זכויות בסיסיות וכן חוטאת לתפקידה.

נעמה לזימי: הסיפור כאן הוא קצבת זקנה מוצמדת שכר מינימום ושגם שכר המינימום ייראה אחרת.

נעמה לזימי: יש עכשיו שני קמפיינים מאוד גדולים על זה - גם תנועת עומדים ביחד עם מינימום 40 שקלים לשעה וגם ההסתדרות הכללית – להעלאת שכר המינימום.

נעמה לזימי: אלו קמפיינים נכונים חברתית, נכונים עבורנו ואני מאוד מקווה שנאמץ את המסקנות שלהם ונאמץ את התביעה הזו כדי לראות חברה צודקת יותר.

נעמה לזימי: גם כשמגיים לישורת שבן אדם אין לו עוד אופציה אחרת, הוא פשוט כבר מבוגר והמדינה צריכה לתמוך אותו, כל חייו הוא תמך את המדינה ותפקיד המדינה הוא לתמוך אותו.

נעמה לזימי: זה הדבר הכי חברתי ונכון שיש לעשות.

נעמה לזימי: לצד הברכה היה חשוב גם לומר את הדברים האלה.

נעמה לזימי: שיהיה לנו בהצלחה עם המשימה הגדולה הזאת.

ולדימיר בליאק: תודה רבה אדונו היושב ראש.

ולדימיר בליאק: אני כמובן מברך על השינוי הזה.

ולדימיר בליאק: אני חושב שזה צעד מאוד משמעותי במלחמה שלנו נגד העוני וזה מוכיח ביתר שאת שמדובר בתקציב שהוא אולי אחד התקציבים החברתיים ביותר בשנים האחרונות.

ולדימיר בליאק: יחד עם זאת אני כמובן רוצה להתחבר גם למה שאמר אוסאמה וגם למה שאמרה נעמה.

ולדימיר בליאק: אני גם קראתי בדברי ההסבר שמדברים כאן על תוספת משמעותית לקצבה בין השנים 2017-2020.

ולדימיר בליאק: מדברים על 256 שקלים.

ולדימיר בליאק: עכשיו אנחנו עשינו עוד צעד יותר משמעותי, 473 שקלים, אבל עדיין זה לא מספיק.

ולדימיר בליאק: כמובן שב-3,700 שקלים – ואוסאמה צודק – אי אפשר לחיות ואנחנו עומדים כאן אחרי שנים רבות של הזנחה בתחום הזה ואני מבין שאי אפשר לעשות הכול, לא בחוק הסדרים אחד ולא בתקציב אחד, ויחד עם שינוי הקריטריונים שכבר דיברנו עליהם לזכאות, אני חושב שהמשימה המשותפת שלנו – ונמצא כאן מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי – היא העלאת קצבת אזרח ותיק.

ולדימיר בליאק: לדעתי יש הסכמה רחבה בנושא הזה.

ולדימיר בליאק: לא עכשיו, אבל בשנה-שנתיים הקרובות אנחנו בהחלט נעמוד מול המשימה הזאת ואני גם מקווה שנבצע אותה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתחיל במקום הזה של הברכה על הצעד.

אימאן ח'טיב יאסין: זה צעד ראוי וצריך לקדם אותו במהירות ולא לחכות שנים ולומר שעשינו צעד משמעותי ובמשך שלוש שנים העלינו את הקצבה לאזרחים ותיקים ב-400 שקלים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לחזור לנקודה הבסיסית מאחוריה עומד על הרעיון הזה והיא שאזרחים ותיקים במדינת ישראל סובלים רבות גם ממצב כלכלי ירוד וקשה ובנוסף לכך גם ממצב בריאותי קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רואה קשר מאוד חזק בין שני הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשים על השולחן יותר את המצב בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: כל יום אני רואה איך האנשים חיים.

אימאן ח'טיב יאסין: מגיעים לגיל 55 והבריאות מתחילה להידרדר ויש אנשים שעוד לא הגיעו לגיל 60 והם צריכים עזרה של מישהו שיעזור להם.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו יודעים איך התבחינים בביטוח הלאומי מקשים מאוד.

אימאן ח'טיב יאסין: הבן אדם צריך להיות מרותק למיטה כדי לקבל שעות עזרה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים שבלית ברירה אנשים משלמים מהמעט מאוד שיש להם כדי להביא מישהו או מישהי שתטפל בהם אפילו שעתיים ביום.

אימאן ח'טיב יאסין: עוד דלא דיברנו לא על חשמל, לא על תרופות כאשר הרוב מקבל תרופות חודשיות וזה לא מחיר קל.

אימאן ח'טיב יאסין: אם נדבר על אוכל, אוכל שהוא הדבר הבסיסי, אם אני נכנסת לחנות כדי לקנות כמה מצרכים בסיסיים, אני אומרת לך בוודאות שהזקנים לא יכולים לקנות פירות כאשר קילו ענבים עולה שלושים שקלים, קילו שזיפים עולה 25 שקלים וקילו עגבניות עולה עשרה שקלים.

ולדימיר בליאק: את לגמרי צודקת.

אימאן ח'טיב יאסין: ריבונו של עולם, איפה אנחנו נמצאים?

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר לבוא ולהגיד שישראל מתגאה בכך שהיא מדנה שמשווה את עצמה למדינות ה-OECD אבל מצד שני בואו נסתכל על רמת החיים שלנו ונסתכל על רמת הרווחה של האזרחים שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רואה שהרבה פעמים אנחנו עושים את ההשוואה הזאת אבל אנחנו כאילו עושים זאת בתמונה החיצונית ולא בתוכן.

אימאן ח'טיב יאסין: עוד מעט נגיע לדיון בגיל הפרישה ואני חושבת שגם בנושא הזה נפלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהרעיון מתבקש והצעד מאוד מבורך אבל צריך לדאוג שהצעד הזה, לפחות אם לא יכולים להעלות את הסכום עכשיו, יהיה מהלך שנתי.

אימאן ח'טיב יאסין: לא שכל ארבע שנים נוסיף עוד 200 שקלים כי במצב הזה אי אפשר לחיות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שהצעירים לא יכולים לחיות בלי מזגן, אז איך יחיו הקשישים?

אימאן ח'טיב יאסין: בחורף שיבוא, במה יועילו 50 השקלים?

אימאן ח'טיב יאסין: אגב, התפלאתי על ההפרש בין זוג לבין יחיד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שההוצאה הבסיסית של אחזקת בית זה המסה של הדברים ולכן צריך לשים יותר בקטע של היחיד.

שלמה קרעי: כל תוספת לכאלו שבאמת זקוקים לסיוע המדינה, היא תוספת מבורכת.

שלמה קרעי: אין ספק בכך.

שלמה קרעי: בעיניי זה לא מספיק בהרבה מקרים.

שלמה קרעי: נקודה אחת משמעותית שאני רוצה להתייחס אליה עכשיו.

שלמה קרעי: ראיתי שיש התייחסות אבל לא מצאתי עד כמה ואיך בדיוק החישוב נעשה לגבי עבודה במקביל של אנשים עם מגבלות או מבוגרים שעובדים במקביל בעבודה נוספת.

שלמה קרעי: מה המנגנון שנעשה כדי לאפשר להם להשתכר יותר בלי לפגוע?

שלמה קרעי: שהקצבה לא תמנע מהם לצאת לעבודה ולנסות להשתכר בנוסף לקצבה.

שלמה קרעי: אני אשמח לשמוע.

שלמה קרעי: בעיניי צריך לאפשר להם הרבה יותר חופש, במיוחד לאלו שהם הורים לילדים עם מוגבלות או אלה שהם בעצמם עם מוגבלות או מבוגרים שכן מצליחים למצוא עבודה.

שלמה קרעי: כן צריך לתת להם להמשיך ולהניע אתה כלכלה ולא לגרום לכך שכדי לקבל את התוספת הזאת או כדי לקבל את מלוא הקצבה הזאת, הם נמנעים מלצאת לעבודה.

שלמה קרעי: לדעתי באופן כללי גם קצבת זקנה לא צריכה להיות אוניברסלית, כמו שקורה היום, כמו שאמרה חברת הכנסת לזימי, אלא היא צריכה להיות דיפרנציאלית.

שלמה קרעי: תלויה.

שלמה קרעי: אם מישהו מרוויח מעל – סתם דוגמה – 30 אלף שקלים, אולי הקצבה האוניברסלית שלו צריכה להיות מינימלית.

נעמה לזימי: ממסים.

נעמה לזימי: במקום תבחיני עוני.

נעמה לזימי: במקום לעשות לקשישים כל מיני מבחנים.

שלמה קרעי: לא, לא תבחיני עוני.

נעמה לזימי: ממסים את הקצבה.

שלמה קרעי: אלה לא תבחיני עוני.

שלמה קרעי: דיפרנציאלי אומר שאם מישהו משתכר מעל לפעמיים השכר הממוצע במשק, הוא יכול לקבל הרבה פחות קצבת זקנה, ואם זה מעל ארבע פעמים השכר הממוצע במשק, הוא בכלל לא צריך את זה ואפשר להפנות את המשאב לאלה שיותר זקוקים.

שלמה קרעי: זה לא הדיון שמתקיים עכשיו בחוק הזה.

ולדימיר בליאק: זה גם עכשיו בדיסריגרד.

שלמה קרעי: היום זה כמעט אוניברסלי.

שלמה קרעי: אין כמעט שינוי.

ולדימיר בליאק: אתה מדבר עך קצבת זקנה.

שלמה קרעי: על קצבת זקנה.

שלמה קרעי: היא אוניברסלית.

אלכס קושניר: אנחנו לא דנים כאן בקצבת זקנה.

אלכס קושניר: שמעתי את כל חברי הכנסת.

אלכס קושניר: אין ספק שקצבת הזקנה נכון להיום לא עומדת ואולי בעתיד נוכל לדון בזה.

אלכס קושניר: בנוגע להשלמת ההכנסה, יש מושג שבטח שלמה מכיר, שנקרא דיסריגרד והמושג הזה נכון לעכשיו קובע שאם הבן אדם משתכר מתחת ל-21.5 אחוזים מהשכר הממוצע, שזה בערך 2,200 שקלים נכון להיום, הוא זכאי להשלמת הכנסה.

אלכס קושניר: במידה והיא משתכר מעל, על כל שקל מקזזים ל-60 אגורות כדי לתמרץ אותו להמשיך ולעבוד.

אלכס קושניר: אותו דבר גם לגבי הפנסיה, אלא ששם אלה 13 אחוזים, אם אני לא טועה.

קריאה: נכון.

שלמה קרעי: לגבי הנקודה הזאת, צריך הרבה פחות להפחית.

שלמה קרעי: ה-21 אחוזים האלה, ה-2,200 שקלים – זה כלום.

שלמה קרעי: אתה גורם לאנשים לא לעבוד כשהם יכולים לעבוד ולהשתכר יותר.

שלמה קרעי: אתה לא רוצה רק לתחום אותם בתוך הסכומים כך שירוויחו בסך הכול בין 4,000 לן-6,000 שקלים אלא שירוויחו יותר.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים שיצאו ושירימו את הראש יותר מעל המים.

שלמה קרעי: אז פחות לקזז.

שלמה קרעי: לשנות את המנגנון.

אלכס קושניר: גם כאן יש מחשבה על זה.

אלכס קושניר: אני חייב לומר ולהזכיר – וסליחה שאני גולש מעט להיסטוריה – שבמשך ארבע מערכות בחירות אנחנו שמנו את הדבר הזה כדגל, גם העלאת השלמת הכנסה ובכלל כל הנושא הזה של הוצאת קשישים מקו העוני.

אלכס קושניר: אני הייתי שותף למשא ומתן אי שם בבחירות הראשונות לכנסת ה-21 והייתי עם צוות משא ומתן של מפלגת הליכוד ואז מפלגת הליכוד פשוט סירבה להכניס את זה לתוך החוק וזאת הייתה את הסיבות בגינה לא נכנסנו לממשלה.

אלכס קושניר: בסבב השני גם הייתי שותף למשא ומתן.

שלמה קרעי: זה נחמד שאתה כאן מספר סיפורים.

אלכס קושניר: אני רק מציין עובדות.

אלכס קושניר: בפעם השנייה שניהלנו משא ומתן אותו צוות משא ומתן של הליכוד היה מוכן לפרוס את זה לאין סוף פעימות וגם זו הייתה אחת הסיבות בגינה לא נכנסנו לממשלה.

שלמה קרעי: העובדות הן שבשנת 2017 אנחנו העלינו באותה מידה כמו שאתה בא עם החוק הזה ומנסה להעלות היום.

שלמה קרעי: בוא, סיפורים אפשר לספר ואגדות אפשר לתאר.

שלמה קרעי: אל תשכח שתם הייתם אחראים לכל הבזבוז של המיליארדים בכל סבבי הבחירות כאשר בכנסת הראשונה בגדתם בבוחרי הימין שלכם.

נעמה לזימי: האמתך

נעמה לזימי: היא שאתם אלה שאחראים לזה.

אלכס קושניר: אני רוצה לעבור להקראה של החוק.

שלמה קרעי: אני מנסה להישאר ענייני ואתה מכניס את הפוליטי.

שלמה קרעי: אתה לא תמנע ממני.

אלכס קושניר: לא, אני לא מונע ממך.

אלכס קושניר: הנה, אתה רואה.

אלכס קושניר: אתנחתא פוליטית קצרה.

יעל רון בן משה: זה שחבר הכנסת קרעי כאן, זה מבורך וטוב שאתה כאן.

יעל רון בן משה: לא במקרה אתה כאן כי פיך ולבך שווים.

יעל רון בן משה: אנחנו רואים את הדברים עין בעין והלוואי והיינו מסכימים על עוד דברים והיית מצליח להשתחרר מכל מיני מגבלות.

יעל רון בן משה: אני חושבת שגם היושב ראש יכול לברך על כך.

אלכס קושניר: בירכנו.

יעל רון בן משה: אני חושבת שכולנו מסכימים שצריך לדאוג לקשישים בחברה הישראלית.

אלכס קושניר: הצטרף אלינו חבר הכנסת סמוטריץ'.

אלכס קושניר: ברוך הבא.

שלמה קרעי: אזרחי ישראל חשובים לכולנו.

יעל רון בן משה: הצעד הזה הוא מבורך.

יעל רון בן משה: צריך לעשות יותר.

יעל רון בן משה: אנחנו במאה ימים ראשונים ונמשיך ונפעל יחד ונעשה יותר.

יעל רון בן משה: טוב שגם חבר הכנסת קרעי יהיה אתנו.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להקראה.

ענת מימון: אנחנו בסעיף 19 להצעת חוק ההתייעלות הכלכלית, פרק ט', סימן א'.

ענת מימון: 19.

ענת מימון: תיקון חוק הבטל הכנסה בחוק הבטחת הכנסה התשמ"א-1980 (בסימן זה, חוק הבטחת הכנסה) בתוספת השנייה, במקום טור א' יבוא טור א' מי שהגיע לגיל הפרישה או מי שמקבל קצבת אזרח ותיק, שאירים או תלויים לפי חוק הביטוח.

ענת מימון: אם טרם מלאו לו 70 שנים אם מלאו לו 70 שנים אם מלאו לו 80 שנים וטרם מלאו לו 80 שנים יחיד: 42.14 אחוזים 42.55 אחוזים 42.96 אחוזים זוג: 66.58 אחוזים 67.24 אחוזים 67.89 אחוזים לזוג פלוס ילד: 77.39 אחוזים 78.04 אחוזים 78.70 אחוזים לזוג פלוס שני ילדים: 88.19 אחוזים 88.87 אחוזים 89.50 אחוזים יחיד עם ילד: 71.92 פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: 72.59 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד ו-73.24 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: יחיד עם שני ילדים: 82.

ענת מימון: 72 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: 83.39 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד ו-84.04 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: אלמנה או הורה עצמאי פלוס ילד: 71.92 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: 72.59 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד ו-73.24 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: אלמנה עם שני ילדים ויותר: 82.

ענת מימון: 72 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: 83.39 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: 84.04 אחוזים פחות הסכום הבסיסי לילד.

ענת מימון: 20.

ענת מימון: תחילה והתחולה תחילתו של טור א' לתוספת השנייה לחוק הבטחת הכנסה כנוסחו בסעיף 19 לחוק זה, ביום כ"ח בטבת התשפ"ב (1 בינואר 2022) והוא יחול על גמלה המשתלמת בעד תקופה שמהיום האמור ואילך.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו לא נצביע היום כי אנחנו בפגרה ולא הודעתי שנצביע.

אוסאמה סעדי: אנחנו גם מחכים להישגים הנוספים.

שלמה קרעי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר משהו חשוב.

שלמה קרעי: חברת הכנסת לזימי, אמרתם שקיבלתם מסמך ואמרתם ותקפתם ואין מסמך של מרכז המחקר והמידע על הפרק הזה.

שלמה קרעי: אין מסמך של מרכז המחקר והמידע על הפרק הזה.

ולדימיר בליאק: על השכר הממוצע.

שלמה קרעי: בבקשה.

שלמה קרעי: אתם עובדים כאן בעיניים עיוורות ותוקפים אותי כשאני מבקש קצת הסבר יותר מפורט.

ולדימיר בליאק: יש מסמך על הפרק הזה.

שלמה קרעי: אין מסמך.

שלמה קרעי: אמרו עכשיו שאין מסמך על הפרק הזה.

שלמה קרעי: מנהל הוועדה אומר שהמסמך עוד לא הגיע אליו.

אלכס קושניר: אתה רוצה אותו?

שלמה קרעי: אני רוצה.

שלמה קרעי: באתי לבקש ואמרו לי שאין.

אלכס קושניר: בבקשה.

שלמה קרעי: שאלתי את מנהל הוועדה אם אפשר להשיג את המסמך.

נעמה לזימי: אמרתי שיש וצדקתי.

שלמה קרעי: הוועדה לא קיבלה את המסמך.

נעמה לזימי: הוועדה קיבלה.

שלמה קרעי: הנה, מנהל הוועדה יושב כאן.

טמיר כהן: יכול להיות שזה הגיע ערב החג בדקה ה-90.

אלכס קושניר: בואו נקבל את ההערה של חבר הכנסת קרעי ונשתדל לעדכן את כל חברי הכנסת, גם כאלה שהם לא חברי ועדה אבל באים לוועדה, ככל שניתן.

אלכס קושניר: לפחות ננסה, במידה ונקבל את זה מראש, להזין את זה לטבלטים.

שלמה קרעי: אני אשמח גם אם תפתח קבוצת ווטסאפ.

אלכס קושניר: אני לא יכול.

שלמה קרעי: בעבר זה היה.

שלמה קרעי: טמיר ניהל קבוצת ווטסאפ.

אוסאמה סעדי: אתה צריך קודם להיות חבר הוועדה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: לחברי הוועדה.

אלכס קושניר: אתה יכול להיכנס לוועדה.

שלמה קרעי: זה לא עניין שלי.

שלמה קרעי: אני לא יכול למנות את עצמי, גם אם הייתי רוצה ואני לא רוצה.

שלמה קרעי: אבל אני משתתף בוועדה.

אלכס קושניר: קודם כל, זה שאתה משתתף, זה מבורך.

אלכס קושניר: אני אומר לך שאנחנו נזין את זה מוקדם ככל שניתן לתוך הטבלטים כדי שתוכלו לקרוא.

אלכס קושניר: ברגע שתצטרפו לוועדות, תקבלו את כל המידע כמו כולם.

טמיר כהן: אפשר לומר שבמקרים מיוחדים נוכל למצוא פתרונות.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השני בסדר היום.

שלמה קרעי: הדיון השני קבוע לשעה 12:00.

אלכס קושניר: נלך לפי לוח הזמנים כפי שפורסם והדיון על השכר הממוצע יתקיים בשעה 12:00.

בצלאל סמוטריץ': למה הפחתת שיעור קיזוז הבטחת הכנסה להורה עצמאי נמצאת כהוראת שעה?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו רוצים לעודד יציאה לעבודה.

ולדימיר בליאק: זה לא כאן.

ולדימיר בליאק: זה בוועדת הרווחה.

אלכס קושניר: לא דנו בזה עכשיו.

אלכס קושניר: דנו רק בהעלאת השלמת הכנסה.

אלכס קושניר: זה בוועדת הרווחה.

בצלאל סמוטריץ': רק סעיף 19 כאן?

אלכס קושניר: כן.

ענת מימון: סעיף 19 ו-20.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: סעיף התחולה והעלאת הסכום.

אלכס קושניר: אנחנו נחזור לכאן בשעה 12:00.

אלכס קושניר: מנכ"ל הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: רציתי לומר משהו מבחינת הביטוח הלאומי לגבי הסוגיה בה דנתם כעת.

מאיר שפיגלר: קודם כל, היא מבורכת ועל זה אין בכלל עוררין.

מאיר שפיגלר: היא גם נוגעת להוצאת כל האזרחים הוותיקים מעבר לקו העוני, וגם הדבר הזה מאוד מאוד חשוב לנו.

מאיר שפיגלר: אגב, חבר הכנסת קרעי, זה נכון שככל שמעלים את הרף, הוא גם משנה את קו העוני אבל היות ומדובר ביחסית מספר מצומצם של אנשים ביחס לכלל האנשים שעובדים, זה החציון, העלייה כתוצאה מהעלאת קצבת אזרח ותיק, היא לא משפיעה באותה פרופורציה על השינוי של קו העוני.

שלמה קרעי: קו העוני מאוד רחוק.

שלמה קרעי: אתה עובר את קו העוני במעט.

מאיר שפיגלר: בסדר גודל של 100 ומשהו שקלים.

מאיר שפיגלר: נכון.

מאיר שפיגלר: אבל זה עדיין אומר שאתה עובר את קו העוני וההשוואה שלנו ביחס למדינות נאורות אחרות היא בהתאם להגדרת קו העוני.

מאיר שפיגלר: אנחנו מגדירים את קו העוני בדיוק כמו שנהוג במדינות מערביות וגם במדינות ה-OECD.

מאיר שפיגלר: ההעלאה כאן היא לא מזערית אלא היא משמעותית.

מאיר שפיגלר: אגב, את ציינת שקצבת אזרח ותיק עלתה בסדר גודל של250 ומשהו שקלים.

מאיר שפיגלר: קצת הופתעתי.

מאיר שפיגלר: אני שאלתי וזאת לא קצבת אזרח ותיק.

מאיר שפיגלר: לצערי הרב קצבת אזרח ותיק צמודה למדד המחירים לצרכן - זה ביזיון - היא לפעמים עולה בסדר גודל של שישה שקלים בשנה, לפעמים 19 שקלים בשנה, לפעמים 18 שקלים בשנה וכך הלאה.

מאיר שפיגלר: גם על זה אני מניח שיתכן ובעתיד הלא רחוק ייתנו את הדעת אבל מדובר כאן בצורה משמעותית מאוד לאלה שידם אינה משגת, שנמצאים גם כך בחסר אדיר וכל תוספת היא מבורכת, ודאי ובוודאי תוספת בהיקף כזה.

מאיר שפיגלר: זאת לא תוספת קטנה.

מאיר שפיגלר: זאת תוספת די משמעותית.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 12:00.