ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 80, 2021-09-05 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את הדיונים בוועדה.

אלכס קושניר: היום יום ראשון, כ"ח באלול תשפ"א – 5 בספטמבר 2021.

אלכס קושניר: יש לנו היום שלושה נושאים על סדר היום: שתי העברות תקציביות, שאני מבין שהנציגים של משרד האוצר נמצאים פה ויסבירו לנו מה מהות הפניות האלו, והצבעה על הרביזיה על חוק מיסוי משאבי הטבע שהעברנו כאן לפני כמה שבועות.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו נתחיל ואני אתן הזדמנות לחברי הכנסת לתת הצעות לסדר, אם יש להם, אני רוצה להגיד שהצלחנו בשבוע שעבר להעביר את התקציב ואת חוק ההסדרים בקריאה ראשונה.

אלכס קושניר: זו בשורה מאוד מאוד גדולה לאזרחים בישראל.

אלכס קושניר: אחרי שלוש שנים שלא היה פה אירוע כזה שהיה אמור להיות מובן מאליו אבל לקחו את זה לכיוונים פוליטיים והפכו את התקציב לכלי פוליטי, הצלחנו לעשות את זה.

אלכס קושניר: אני חושב שזה הישג מאוד מאוד גדול.

אלכס קושניר: לכל השותפים שעסקו בזה במשאים ומתנים כאלה ואחרים, אני רוצה להגיד תודה על שיתוף הפעולה ועל הרצון להגיע לפשרות ונכונות להעביר את התקציב.

אלכס קושניר: כרגע הכדור עובר אלינו.

אלכס קושניר: בשבוע הבא ועדת הכנסת תחליט על ניתוב הסעיפים שקיימים בחוק ההסדרים.

אלכס קושניר: כפי שאתם בטח יכולים לנחש, הרבה מאוד דברים יגיעו לכאן, לוועדה הזאת.

אלכס קושניר: אנחנו נעבוד קשה, נעבוד הרבה, במטרה להביא את חוק ההסדרים ואת תקציב המדינה להצבעה בקריאה שנייה ושלישית, ואנחנו נעשה אותו יעיל, נכון, כזה שיטיב עם כל האזרחים.

אלכס קושניר: אני רוצה לברך אותך, חברת הכנסת אימאן ח'טיב, על הצטרפותך לוועדת הכספים, ברוכה הבאה, אני בטוח שנעשה עבודה מצוינת ביחד.

אלכס קושניר: ולדימיר בליאק, הצעה לסדר, בבקשה.

ולדימיר בליאק: אדוני היושב-ראש, אני הבוקר נרגש משני דברים.

ולדימיר בליאק: קודם כל, מהניצחון של נבחרת ישראל אתמול על אוסטריה 5-2, מהמפגן של האחדות הישראלית.

ולדימיר בליאק: זו תזכורת לנו לא לשכוח את הספורט בדיוני התקציב, גם את נושא המתקנים וגם את הנושא של מעמד המאמנים.

ולדימיר בליאק: אני חושב שהנושא הזה מאוד חשוב, אסור לנו להתעלם ממנו.

ולדימיר בליאק: הדבר השני שאני נרגש ממנו הוא העברת התקציב בקריאה ראשונה.

ולדימיר בליאק: כפי שציינת, ובצדק, אחרי שנתיים וחצי של שיתוק זו בשורה שזה עבר בקריאה ראשונה.

ולדימיר בליאק: אני בטוח שהחל מהשבוע הבא כולנו נתגייס תחת פיקודך.

ולדימיר בליאק: יש פה כרגע רק נציגי קואליציה, אבל אני בטוח שאנחנו נעבוד גם עם נציגי האופוזיציה, נעשה עבודה מעמיקה, מקצועית, ונעביר את התקציב במועד הקבוע בחוק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מצטרפת לברכות, במיוחד למואנס דבור, הוא מודל מדהים לצעירים ערבים בכל המקומות, גם בכדורגל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מתוך שני מיליארד שקל שאנחנו אמורים להעביר היום בוועדת הכספים לתקצוב הקורונה, אני רוצה לוודא אל מול משרד האוצר כמה מושקע בחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בעיר מולדתי נצרת, עיר שמונה כ-70,000 איש, רק 10 אנשים התחסנו חיסון שלישי לפני 10 ימים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא מדברת על 10%, אני לא מדברת על 10,000 אנשים, אני מדברת על 10 אנשים שלפני 10 ימים התחסנו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש סוגיה אקוטית שנקראת קורונה בחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כמעט 40% מכלל היישובים האדומים הם ערביים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לדבר על תקצוב מענקי הקורונה, על איך הם יושקעו בחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש לשדרג את מבחני הבדיקות, יש לשדרג את הנושא של חיסונים עד הבית, יש להשקיע בקמפיינים של הסברה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה שמושקע היום בקמפיין הסברה בחברה הערבית הוא מעט מאוד, Too little too late.

ג'ידא רינאוי-זועבי: צריך ממש עכשיו לקחת את זה בחשבון, להשקיע בזה.

יעל רון בן משה: אני רוצה, בהמשך לברכות על הספורט, לברך את הנבחרת שלנו במשחקים הפאראלימפיים שסיימה את ייצוגה בכבוד ביפן וחוזרת עם תשע מדליות, יישר כוח.

יעל רון בן משה: צריך לוודא שאנחנו ממשיכים להשקיע בספורט, בספורט הנכים, ובכלל באנשים עם מוגבלויות בחברה הישראלית.

יעל רון בן משה: אני רוצה לאחל בהזדמנות הזאת שנה טובה לכולנו, לכל בית ישראל.

יעל רון בן משה: אם לא נספיק או לא נזכור בהמשך היום, חשוב לציין את התלמידות ואת התלמידים, את אלה שנמצאים בבתי הספר, במסגרות החינוך, ואת אלה שהם, לצערנו, חולים או בבידוד, שיש לא מעט כאלה, ובאמת לקרוא לכל מי שיכול ללכת ולהתחסן בחיסון הראשון, השני או השלישי.

יעל רון בן משה: שלא נשכח שיש לנו גם אנשים שעוד לא התחילו את ההתחסנות, ושזה הסיכוי שלנו לחזור במהלך חגי תשרי ואחריהם לשגרה כמה שיותר טובה שתשפיע גם על הכלכלה וגם על החברה בכלל.

יעל רון בן משה: ברכות על העברת התקציב וחוק ההסדרים בקריאה ראשונה - אירוע שזכות גדולה להיות חלק ממנו.

יעל רון בן משה: אני מצפה שבוועדה הזאת ובשאר ועדות הכנסת נבחן שאכן התקציב הוא המיטבי לחברה הישראלית בעת הזאת.

יעל רון בן משה: אני לוקחת על עצמי לייצג פה את תושבי הגליל, לוודא שיהיו השקעות גם בגליל, כולל מנועי צמיחה שאחד מהם הוא אוניברסיטה בגליל.

יעל רון בן משה: מגיעות אלי לא מעט פניות מסטודנטים, מאנשי סגל ומאנשים בבתי החולים על הצורך לחבר את הפקולטה לרפואה בצפת עם מוסד אקדמי בגליל ועם בתי החולים בגליל.

יעל רון בן משה: זו השקעה שלנו, השקעה של המדינה, שנרוויח ממנה כולנו כחברה, כמדינה.

יעל רון בן משה: אנחנו נוודא שזה קורה בשבועות הקרובים.

נירה שפק: אני מצטרפת לברכות על התקציב.

נירה שפק: ביום שבת הייתי בשבת תרבות ביפו.

נירה שפק: ביפו, מי שלא מכיר, יהדות בולגריה התיישבה חזק.

נירה שפק: נפגשתי עם בולגרים שסיפרו לי שאין להם מורשת.

נירה שפק: ליהדות עולי הרבה מדינות יש אתרי מורשת, מרכזי מורשת, אבל ליהדות בולגריה אין.

נירה שפק: הסיפור של יהודי בולגריה הוא סיפור משולב של מדינת ישראל.

נירה שפק: יש היום 20,000 בולגרים בארץ, חלקם אומרים שאוטוטו אובדת המורשת.

נירה שפק: גם ההיסטוריונים הבולגרים הולכים ומתמעטים.

נירה שפק: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים לשים אליו לב.

נירה שפק: אסור לנו לאבד את המורשת שלנו.

נירה שפק: אני מתכוונת לעשות מיפוי ולראות איפה יש אתרי מורשת.

נירה שפק: כממשלה, כקואליציה, אנחנו צריכים לראות שאנחנו יודעים להגיד תודה לכל מי שעלה לכאן ושאנחנו יודעים לספר את הסיפור שלו.

נירה שפק: זה משהו שלקחתי על עצמי בשבוע שעבר שאני אשמח שתצטרפו אלי.

נירה שפק: אני לא בולגריה כמו שאתם רואים, אבל זה ממש חשוב לי.

נירה שפק: שתהיה לכולנו שנה טובה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מקווה ומצפה שדרך הוועדה הזאת נוכל כולנו לעשות טוב, נוכל להעלות את רמת החיים ואת איכות החיים לכלל אזרחי ישראל.

אימאן ח'טיב יאסין: בקדנציה הקודמת יזמתי שדולה לצמצום פערים בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזאת המשימה והמבחן האמיתי של הקואליציה הזאת, של התקציב הזה, ואנחנו נעשה את כל מה שביכולתנו כדי שזה יקרה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני בתקווה ובציפייה גדולה שכולנו כאן נתמקד ונכוון למקום הזה, כי אם טוב לחברה הערבית מבחינת חינוך, תעסוקה, בריאות וכלכלה, אז יהיה גם טוב לכלל האזרחים במדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: המטרה המשותפת נעלה, יש בה צורך מאוד מאוד חזק.

אימאן ח'טיב יאסין: שיהיה לנו בהצלחה.

עופר כסיף: אני רוצה להעלות שוב את הסוגיה של בתי החולים הציבוריים בשביתה.

עופר כסיף: המצב שם, כפי שכולם יודעים, הוא מצב חמור ביותר.

עופר כסיף: חשוב מאוד שבתוך התקציב, אם יש כבר העברה למשרד הבריאות, ייקחו בחשבון גם את המצב של שבעת בתי החולים הציבוריים שנותנים שירות לאזורים שיש בהם בעיקר אוכלוסיות מוחלשות, בין אם באזור ירושלים, בין אם באזור נצרת.

עופר כסיף: אני מבקש לתת לזה פה תשומת לב ראויה.

אלכס קושניר: נציגי משרד האוצר, בהמשך הדיון אני מבקש שתציגו לנו את המצב מבחינת

אלכס קושניר: כם – האם עבר כסף, איך עבר כסף לנושא של בתי החולים הציבוריים.

אלכס קושניר: אני יודע שבשבוע שעבר התקיים דיון בוועדת הבריאות, אבל בכל זאת נשמח לשמוע עדכונים בנושא.

עופר כסיף: יש פערים גדולים.

משה גפני: יש החלטה של שר האוצר שאישה שיוצאת לעבודה, לא חשוב במה היא עובדת, המעון שאליו היא צריכה לשלוח את הילד שלה לא יסובסד.

משה גפני: אותה אישה לא תוכל לצאת לעבודה בגלל שההוצאות שלה על הילד יהיו הוצאות כאלו שלא ישתלם לה לצאת לעבוד.

משה גפני: זה יגרום לנשים רבות לא לצאת לעבודה, בשעה שכל השנים עושים מאמץ שאישה כן תוכל לצאת לעבודה, כן תוכל לתפקד ולהתקדם.

משה גפני: זאת החלטה רעה מאוד.

משה גפני: אני מבקש לקיים על זה דיון.

משה גפני: זאת החלטה שאסור שתעבור.

משה גפני: אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, דיון דחוף בעניין הזה, אלא אם כן זה מגיע מסיבות אחרות שהן לא סיבות מקצועיות.

משה גפני: צריך לוודא שיתקיים כאן דיון בנושא, זה דיון שקשור לוועדת הכספים.

משה גפני: חבר הכנסת כסיף, היה כאן כבר סיכום לגבי הנושא של בתי החולים הציבוריים.

משה גפני: שר האוצר חתם והיה צריך להעביר 630,000,000 שקל, אבל מה שקרה מיד למחרת זה שהתפרקה הקואליציה.

משה גפני: באה ממשלה חדשה שמתחילה להגיד עכשיו את כל מה שהיה מדובר עליו אז, רק שבינתיים היא לא מעבירה את הכסף.

משה גפני: זה עלול, חס וחלילה, לעלות בחיי אדם.

משה גפני: יש ישובים, כמו ירושלים, שאין להם בית חולים.

משה גפני: ההשבתה הזאת גורמת לזה שדוחים ניתוחים, שלא עושים טיפולים בדברים שהם פחות דחופים, מה שמשליך על הטיפולים הדחופים.

משה גפני: צריך להעביר את הכסף בלי תירוצים, כי זה כבר התקבל.

משה גפני: חייבים להמשיך את הטיפול בבתי החולים האלה.

משה גפני: אני מצטרף למה שאמר חבר הכנסת כסיף.

אלכס קושניר: אחרי שנסיים את הדיון בהעברות התקציביות, אני אבקש לתת לנו תמונת מצב לגבי העברת הכספים לבתי חולים ציבוריים.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להעברות התקציביות.

דניאל בלנגה: נתחיל עם ביטוח לאומי.

דניאל בלנגה: הבקשה זאת נדונה בוועדה הזאת בתחילת החודש.

משה גפני: אתה מדבר על בקשה מס' 2?

דניאל בלנגה: כן.

דניאל בלנגה: לחברי הוועדה היו כל מיני שאלות שהבטחנו לחזור עליהן עם תשובות.

דניאל בלנגה: הפנייה התקציבית נועדה לשיפוי המוסד לביטוח לאומי בסך 2.740 מיליארד שקל עבור תשלומים אותם ביצע המוסד בגין הצעדים שננקטו על ידי התפרצות נגיף הקורונה.

דניאל בלנגה: שיפוי אבטלה - 2.685 מיליארד.

דניאל בלנגה: אוצר המדינה משפה את המוסד לביטוח לאומי עבור תשלומי אבטלה ששילם המוסד כתוצאה משורת הקלות ותיקוני חקיקה שבוצעו בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בשנת 2020, שעיקרם: הארכת הזכאות לאבטלה עד חודש יוני 2021 עבור כל העובדים אשר פוטרו או יצאו לחופשה ללא תשלום החל מחודש ינואר 2020; קיצור תקופת האכשרה המזכה באבטלה; ביטול קיזוז כפל קצבאות עקב הגדרה של תשלומי אבטלה כהכנסה מעבודה; מענק הסתגלות עבור בני 67 פלוס אשר אינם זכאים לדמי אבטלה עקב גילם.

דניאל בלנגה: הסכום מורכב מ-900 מיליון ₪ עבור חודש מאי וממיליארד 785 עבור חודש יוני 2021.

דניאל בלנגה: מלבד זה יש עוד 55 מיליון ש"ח עבור המענקים השונים שביטוח לאומי חילק לאזרחים: מענק אוניברסאלי בפסח; מענק לכל אזרח; מענק אבטלה ממושכת; מענק למעסיקים עבור ימי בידוד של עובדיהם, ומענק ליולדות חלף דמי לידה.

משה גפני: לפי מה נתנו את המענקים האלה?

משה גפני: לפי חוק?

משה גפני: לפי מה?

דניאל בלנגה: לפי חוק.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, למה כל המשחק הזה?

משה גפני: המוסד לביטוח לאומי מופקד על פי חוק על התשלומים האלה.

משה גפני: למה אנחנו צריכים לאשר העברה תקציבית למוסד לביטוח לאומי?

משה גפני: הרי המוסד לביטוח לאומי הוא מוסד שפועל על פי חוק, וגם התשלומים האלה הם תשלומים על פי חוק.

משה גפני: צריך שהאח הגדול ישמור על הביטוח הלאומי שלא יוציא כספים שאסור לו להוציא, או שלא יוציא יותר כסף ממה שצריך?

משה גפני: הרי הוא משלם על פי חוק.

עופר כסיף: כולנו יודעים שבמשך שנים האוצר גוזל כסף מהביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: פה הוא מעביר כסף לביטוח לאומי.

עופר כסיף: תחזירו את החוב.

עופר כסיף: מה אתם מדברים עכשיו על שיפוי?

עופר כסיף: לפני שנים יצא דוח מבקר המדינה בנושא הזה.

עופר כסיף: האוצר, כמדומני, חייב לביטוח לאומי בין 300 ל-400 מיליארד שקל.

עופר כסיף: במקום להחזיר את החוב, ביד אחת הוא גוזל מהביטוח הלאומי, וביד שנייה הוא עושה לו טובה ומשפה אותו.

עופר כסיף: לא צריך לשפות אותו, צריך להחזיר לו את החוב.

עופר כסיף: החוב הזה הוא לא למוסד הביטוח הלאומי, הוא לאנשים שתלויים בביטוח הלאומי.

עופר כסיף: לא שיפוי ולא נעליים, תחזירו את החוב.

ולדימיר בליאק: זו הפעם הראשונה שמשרד האוצר משפה את המוסד לביטוח לאומי?

משה גפני: לא.

משה גפני: בגלל זה להפסיק לנסות לתקן את מה שקורה כאן?

אלכס קושניר: חד משמעית צריך לתקן.

משה גפני: זה מתחיל להיראות ממש מגוחך.

משה גפני: כשהייתה ההלאמה של הביטוח הלאומי, נלחמתי נגד זה כאן בוועדה.

משה גפני: המציאות הייתה כזאת שמשרד האוצר השתלט על הביטוח הלאומי, שזה מבחינה חברתית דבר חמור.

משה גפני: עכשיו מביאים שיפוי.

משה גפני: תיכף נדבר על החל"ת, אם משרד האוצר עושה את כל מה שצריך.

משה גפני: לדעתי, לא.

אלכס קושניר: הנושא שאתה מעלה, חבר הכנסת גפני, הוא נושא חשוב שכנראה שווה לדון בו, אבל כאן מדובר בקופסאות קורונה, בכסף תוספתי שנוסף.

עופר כסיף: דוח מבקר המדינה מתייחס ספציפית למצב החמור של ביטוח לאומי בזמן קורונה בגלל אותו חוב שלא מוחזר.

אלכס קושניר: אבל פה אנחנו מדברים על שיפוי בתוך קופסת קורונה, בכסף נוסף.

משה גפני: זה לא כסף נוסף, מכיוון שהאוצר לא חייב לתת, הוא יכול לא לתת.

אלכס קושניר: אבל הוא נותן.

משה גפני: הוא לא נותן תוספתי.

משה גפני: הכסף הזה יורד מהחוב של משרד האוצר לביטוח הלאומי.

משה גפני: הוא יכול לא לתת, הוא בעל הבית.

אלכס קושניר: אתה מסכים איתי, חבר הכנסת גפני, שכדי שהכסף שהיה אמור להיות אצל הביטוח הלאומי יעבור לביטוח לאומי צריך למצוא לו איזה שהם מקורות?

משה גפני: צריך לקיים את הדיון, כי זה הופך להיות מגוחך.

יואב הכט: שאלתם בישיבה הקודמת לגבי הסעיפים שמהם תמומן העברה הזאת, אם תאושר.

משה גפני: מי אחראי על הסעיפים האלה במשרד האוצר?

יואב הכט: לכל סוג הוצאה, ככל שהיא מתבצעת - -

משה גפני: אנחנו די השתוממנו בישיבה הקודמת, מכיוון שלא ידעתם להגיד לנו.

יואב הכט: לגבי הסכום ששולם עד כה עבור הסעיפים המהווים מקור לשינוי התקציבי הנדון, יש לנו את שיפוי הרשויות המקומיות בגין הטבות בתחום הארנונה.

יואב הכט: עד אמצע אוגוסט שולמו בתחום של שיפוי הרשויות המקומיות על הטבות בתחום הארנונה 3.2 מיליארד.

משה גפני: לפי מה נתתם את השיפוי לרשויות המקומיות?

יואב הכט: זה פונקציה מההפסד.

יואב הכט: אתה משפה דרך הרשות את העסק.

יואב הכט: המטרה לא הייתה ליצור מדיניות שיפויים נקודתית בין ערים שונות, אלא דרך העיר לעזור לעסק לעמוד בפני הלחצים.

משה גפני: הייתה הבחנה בין הרשויות?

יואב הכט: לא הייתה הבחנה בין הרשויות.

משה גפני: יש רשות שהפסידה יותר, יש רשות שהפסידה פחות.

יואב הכט: כמובן.

יואב הכט: שיפוי הרשויות הוא בגובה הפסד הארנונה שהרשות הפסידה בגלל שהממשלה התירה שינויים בתשלום הארנונה.

אלכס קושניר: גפני, אישרתם את זה פה, בוועדת כספים.

אלכס קושניר: אתה שואל עכשיו איך הם שילמו?

אלכס קושניר: אתה יודע בדיוק איך הם שילמו.

משה גפני: יש כסף שלטוני בדברים האלה.

משה גפני: כשמעבירים את זה לרשויות המקומיות, מותר לי לדעת איך החלוקה.

משה גפני: לא שאלתי אז את הפירוט, בגלל שלא הייתה העברה.

משה גפני: דיברתי אז על העיקרון.

משה גפני: העיקרון הוא נכון, אני לא מתנגד.

יואב הכט: לעסקים ניתנה אפשרות לשלם פחות ארנונה, לקבל הטבות בארנונה.

משה גפני: את זה אני עשיתי.

יואב הכט: כפועל יוצא, נוצר הפסד בהכנסות של העיריות.

יואב הכט: בגלל שהצעד הוחלט על ידי הממשלה והוא לא נועד לשנות את ההכנסות של העיריות, אנחנו מעבירים פיצוי לעיריות.

משה גפני: שאלתי אם הייתה לכם הבחנה מעצם העובדה שיש רשויות שהפסידו יותר ויש רשויות שהפסידו פחות.

יואב הכט: רשויות שהפסידו יותר קיבלו פיצוי יותר גבוה, מכיוון שגובה הפיצוי נקבע בהתאם להפסד ההכנסות.

יואב הכט: עד כה שולמו 19.8 מיליארד ₪ מענקים ישירים לעסקים ולעצמאיים שחוו הפסדים וירידת מחזור כתוצאה ממשבר הקורונה לעומת השנים שקדמו.

נירה שפק: אני מקבלת הודעות מבעלי עסקים על כך שהאתר נפל, ושלאור התקלה ייקח חצי שנה עד שההכנסות יסודרו.

נירה שפק: אתה מכיר את זה?

יואב הכט: אני לא מכיר את הנושא של נפילת האתר.

נירה שפק: אני מבקשת לבדוק את הנושא הזה.

נירה שפק: אם זה כך, אנחנו נמצאים בשני קווים מקבילים וזאת לא הייתה כוונת הוועדה וכוונת הממשלה.

יואב הכט: ניתנה אפשרות לחיילים משוחררים למשוך במהלך 2020 ובמהלך המחצית הראשונה של 2021 את הפיקדון שלהם מוקדם, זאת מבלי שהתקיימו הסיבות שנחוצות בשביל משיכת הפיקדון.

יואב הכט: לצורך כך הועמדה מסגרת תקציבית מסוימת.

יואב הכט: עד כה בוצעו מתוך המסגרת הזאת 1.2 מיליארד ₪, וכעת נותרו במצטבר כ-1.8 מיליארד שמתוכם 0.6 עדיין צפויים להתבצע.

יואב הכט: לגבי הרשויות המקומיות, כרגע התכנון הוא בהיקף של ארבעה מיליארד, ומתוכו בוצעו 3.2 מיליארד עד אמצע אוגוסט.

יואב הכט: לשיפוי רשויות מקומיות בגין הטבות בתחום הארנונה הוקצו במקור 6.1 מיליארד.

יואב הכט: עבור מענקים לעצמאיים – 24.5 מיליארד, ועבור משיכת פיקדון מוקדם – 2.7 מיליארד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבקריטריונים ובתבחינים צריך לקחת בחשבון רשויות עניות שאין להן הכנסות גבוהות מארנונה ואין להן מאיפה לשלם עבור ההוצאות של הקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: הן חוטפות פעמיים.

אימאן ח'טיב יאסין: פעם אחת הן מוציאות על הקורונה, ופעם שנייה, כיוון שמלכתחילה אין להן הכנסות גבוהות מהארנונה, הן לא מקבלות את המענק.

משה גפני: אם הן לא הפסידו ארנונה, מה את מבקשת?

אימאן ח'טיב יאסין: אני מדברת על השיפוי שלהן על ההוצאות שהן הוציאו בגלל הקורונה.

משה גפני: כמה כסף זה המענקים בחודש?

משה גפני: זה 10 מיליארד לחודש?

יואב הכט: במסגרת התכנית הכלכלית להתמודדות עם מגפת הקורונה, יש מקומות שבהם יש סיוע לרשויות.

יואב הכט: הסעיף הזה לא שייך לסיוע לרשויות, הוא רק נועד כדי שהן לא ייפגעו בגלל המהלכים שהממשלה החליטה עליהם.

יואב הכט: הממשלה החליטה שדרך הרשויות היא תפצה עסקים על הוצאות קבועות.

יואב הכט: כדי שזה לא יפגע ברשויות המקומיות, היא מפצה אותן באופן מלא.

יואב הכט: יש מקומות שבהם יש הוצאות שמתבצעות על ידי הרשויות, שאז זה סיוע שניתן ישירות לרשויות, אבל זה לא נוגע לסעיפים שמהווים מקור בהקשר הזה.

משה גפני: מה היה סך תשלומי המענקים בכל חודש החל מחודש מרץ 2020?

יואב הכט: בכל חודש מהחודשים האחרונים התשלומים עבור שיפוי הרשויות המקומיות בגין הפסדי ההכנסות שקשורות לארנונה הוא כמה עשרות מיליונים.

משה גפני: מה הולך להיות בעתיד?

משה גפני: הרי חלק מהעסקים לא יוכלו לעבוד, חלק מהעסקים כן יוכלו.

משה גפני: מה התכנית של משרד האוצר בנוגע למגיפה עכשיו?

יואב הכט: כחלק מההיערכות לגל הרביעי וההיערכות למצב שבו תהיה עדיין תחלואה בקורונה בחציון השני של 2021, אנחנו מבקשים לעשות את העברות הנוכחיות שאנחנו דנים בהן עבור מערכת הבריאות.

משה גפני: אלו על העבר.

יואב הכט: הנתונים האלה מדברים על העבר.

יואב הכט: הסעיפים שאנחנו דנים בהם כרגע לא הוארכו.

עופר כסיף: אני תמה, בלשון המעטה, לגבי העברות שמדוברות פה.

עופר כסיף: אני לא מדבר על סכומים, אני מדבר על שני עניינים עקרוניים.

עופר כסיף: כתוב פה שמה שיועד לשיפוי של רשויות, עסקים, מענקים סוציאליים לעצמאיים והקלות במשיכה תקציבית, יועבר לטובת השיפוי של הביטוח הלאומי.

עופר כסיף: אני תמה, וזה מה שהזכרתי קודם, לגבי העניין של שיפוי ביטוח לאומי כשיש חוב כזה ענק של האוצר לביטוח לאומי.

אלכס קושניר: אז לא להעביר את הכסף?

עופר כסיף: לא אמרתי לא להעביר את הכסף, אמרתי להעביר את החוב.

עופר כסיף: אם אי אפשר בבת אחת, בסדר, תעבירו בכמה פעימות.

עופר כסיף: אני מדבר על השבת החוב, לא על השיפוי.

עופר כסיף: דבר שני, האם היה בכלל שיח עם נציגי הגורמים שמדוברים פה?

עופר כסיף: הם מסכימים לזה?

עופר כסיף: האם יש להם הסתייגויות?

עופר כסיף: היה שיח עם נציגי העצמאיים?

עופר כסיף: היה שיח עם ועד ראשי הרשויות המקומיות?

עופר כסיף: לפי מה שביררתי, אף אחד לא דיבר עם נציגי העצמאיים ועם האחרים.

עופר כסיף: איך מקבלים כזאת החלטה בלי לדבר איתם?

עופר כסיף: התקציב הזה, כפי שאנחנו, הרשימה המשותפת, באנו ואמרנו במליאה, מלא בעוולות, כי הוא מקצץ אצל הרזים ומשמין עוד יותר את השמנים.

עופר כסיף: למה לקחת מהגורמים האלה?

עופר כסיף: יש מקומות אחרים מדושני עונג שאצלם אפשר לחתוך - מהנושא של הפנסיות הצבאיות, עד ההצעות שניתנו על ידי גורמים שלא חשודים בשותפות לעמדותיי החברתיות-כלכליות, כמו מס ירושה, עיזבון, מס עושר.

עופר כסיף: למה לא ללכת לכיוונים האלה?

עופר כסיף: למה ללכת דווקא לאותם גורמים שממשיכים לשלם את המחיר פעם אחרי פעם אחרי פעם, תרתי משמע?

אלכס קושניר: חבר הכנסת כסיף, אני חושב שבלבלת פה בכמה מושגים.

אלכס קושניר: מדובר בקופסת קורונה.

אלכס קושניר: זה כסף שהיה מיועד למשהו אחד ועכשיו רוצים לייעד אותו למשהו אחר.

עופר כסיף: זה לא סותר.

אלכס קושניר: כולנו מבינים שבסופו של דבר כל קופסאות הקורונה וכל תכניות הסיוע של הממשלה הן חוק.

אלכס קושניר: במידה וייווצר צורך בתשלום לאותם אלה שכרגע אתם לוקחים מהסעיפים שלהם, אתם תהיו מחויבים לשלם בכל מקרה - אני צודק?

עופר כסיף: כאן כתוב, ואני מצטט: "ככל שיתממש יבוצעו ההתאמות".

עופר כסיף: אין פה התחייבות חוקית.

אלכס קושניר: ההתחייבות החוקית קיימת בחוק, לא בנייר.

אלכס קושניר: כל קופסאות הקורונה האלו היו מיועדות לתקופה מסוימת.

אלכס קושניר: בגין התקופה המסוימת שהייתה בעבר, לא בעתיד, הם לא צופים תשלומים נוספים מעבר ליתרות שהם משאירים בסעיפים.

אלכס קושניר: האמירה "לא ריאלי" מתייחסת לזה, ותקנו אותי אם אני טועה.

יואב הכט: האמירה "לא ריאלי" מתייחסת בהינתן המצב החוקי הקיים שמחייב את נתינת ההטבה עד תאריך מסוים.

ולדימיר בליאק: לפני חודשיים, שלושה פורסם שבמקרים לא מבוטלים המוסד לביטוח לאומי שילם דמי אבטלה לא מוצדקים לאזרחים שהיו בחל"ת.

ולדימיר בליאק: מדובר בסכומים לא מבוטלים.

ולדימיר בליאק: האם אתם מודעים לנושא הזה?

ולדימיר בליאק: באיזה סכום מדובר?

ולדימיר בליאק: מה אתם מתכוונים לעשות?

דניאל בלנגה: אנחנו מודעים לעניין.

דניאל בלנגה: בביטוח הלאומי יש את אגף גביית חובות שאמון על הדבר הזה.

ולדימיר בליאק: באיזה סכום מדובר?

דניאל בלנגה: אני כרגע לא יודע.

ליאור דוד פור: ביטוח לאומי נמצא בעודף תזרימי.

ליאור דוד פור: נכון שמדברים על זה שהוא הולך להיות בגירעון אקטוארי, אבל כרגע הוא נמצא בעודף תזרימי.

ליאור דוד פור: מידי שנה, חוץ משנת 2020 שבה הוא לא הפקיד באגף החשב הכללי, הוא הפקיד סדר גודל של בערך 25 מיליארד שקלים בשנה.

ליאור דוד פור: הדברים האלה מגיעים מדמי הביטוח הלאומי שהוא מקבל.

ליאור דוד פור: הכספים האלה נכנסים לאגף החשב הכללי, הוא מקבל בגין הכספים האלה תשואה.

ליאור דוד פור: על הסכום שהגיע ל-300 מיליארד שקל בסוף 2019 וב-2020 ירד ל-200 מיליארד שקל, הוא קיבל תשואה של 5.5% צמוד למדד ו-50% תשואת שוק.

ליאור דוד פור: כתשואה ממוצעת הוא מקבל על ההפקדות האלו 2.5 מיליארד שקלים.

ליאור דוד פור: המדינה עומדת מאחורי הכספים האלה.

ליאור דוד פור: היא בוודאי לא מחזיקה את כל ה-200 מיליארד שקלים האלה עכשיו, כי הם חלק מהכנסות המדינה שהולכים לתקציב המדינה.

ליאור דוד פור: זה כמו שאת החוב של כל המדינה, חוב של טריליון, המדינה לא מחזיקה.

ליאור דוד פור: כל הרעיון של חוב זה לקחת ולהשקיע אותו.

ליאור דוד פור: כל החובות האלה רשומים, יש תזרים שמשולם, ומונפקות אגרות החוב.

ליאור דוד פור: כנגד אגרות החוב הוא מקבל תשלומים.

ליאור דוד פור: תשלומי הריבית נעים באזור ה-8 מיליארד שקלים בשנה, ותשלומי הקרן נעים באזור ה-15 מיליארד שקלים.

משה גפני: זה לא כסף שלכם, זה כסף של המבוטחים, של אלה ששילמו את דמי הביטוח הלאומי.

משה גפני: מה אתה לוקח את הכסף הזה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: צריך גם לקחת בחשבון את כל הנושא של הגירעון המצטבר של ביטוח לאומי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשמקזזים את הגירעון המצטבר מהעודף התזרימי, אפשר לראות את התמונה האמיתית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לדבר על העודף התזרימי זה מאוד מטעה.

ליאור דוד פור: נכון מאוד, את הגירעון האקטורי צריך לפתור.

ליאור דוד פור: אם לא יעשו צעדים כמו שמדברים עליהם, ויש חלק אפילו ברפורמות, לא ייפתר הגירעון האקטוארי.

ליאור דוד פור: אני כאן כדי להסביר שכל העניין של השינוי של התכנית הכלכלית לא רלוונטי לעניין של החובות.

ליאור דוד פור: זה לא שלוקחים כסף מהמבוטחים.

משה גפני: מאיפה הכסף?

ליאור דוד פור: ביטוח לאומי הוא גוף שהמדינה עומדת מאחוריו.

ליאור דוד פור: זה יותר טוב מכל חברה פרטית.

משה גפני: מאיפה הכסף?

ליאור דוד פור: הכסף מושקע במדינה, הוא מקבל עליו ריבית.

משה גפני: מאיפה הוא הגיע?

משה גפני: הוא הגיע מכולם.

ליאור דוד פור: נכון, הוא חלק מהכנסות המדינה.

ליאור דוד פור: ביטוח לאומי הוא גוף סטטוטורי.

ליאור דוד פור: ההכנסות של ביטוח לאומי נכנסות להכנסות המדינה.

ליאור דוד פור: המדינה עומדת מאחוריו בהתחייבויות, היא משלמת לו ריבית של 5.5% צמוד למדד.

משה גפני: זה כסף של האזרחים.

ליאור דוד פור: זה חוזר לאזרחים כל שנה.

משה גפני: כשחסר, אתם עושים חוקים ורפורמות.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, יש לך המלצה?

משה גפני: להחזיר את הכסף לביטוח הלאומי, להפסיק את ההלאמה הזאת.

אלכס קושניר: האם יש לך המלצה לאפיק השקעה חסר סיכון ב-5.5% תשואה צמוד למדד?

משה גפני: אני לא אצביע נגד זה אפילו שאני אופוזיציה ויש בליבי על הממשלה הזאת הרבה מאוד.

משה גפני: אני חושב שזה דבר חשוב שצריך לעשות אותו.

משה גפני: אין ברירה, כאשר יש קורונה חייבים להביא את קופסאות הקורונה.

משה גפני: אני סבור שצריך לקיים את הדיון הרחב בנושא.

משה גפני: ועדת הכספים זה המקום לעשות את הדיון.

משה גפני: יכול להיות שנגיע לפתרונות.

משה גפני: שלא יעשו לנו טובות ויתנו כסף שלנו, כסף של האזרחים ששילמו את הביטוח הלאומי.

משה גפני: אנחנו נמצאים בעיצומה של קורונה ,לצערנו הרב.

משה גפני: קיווינו שזה נגמר, אבל זה לא נגמר.

משה גפני: אנחנו לא יודעים בדיוק לאן זה הולך.

משה גפני: יש עמדה של שר האוצר שלא לשלם חל"ת, אבל יש מקומות שבהם לא תהיה ברירה ועובדים יצטרכו ללכת הביתה.

משה גפני: כולנו מתפללים שזה לא יקרה, אבל זה קורה.

משה גפני: אני לא מדבר על תיירות, אני לא מדבר על תעופה.

משה גפני: ועדת הכספים היא לא קופה של האוצר, היא ועדה שצריכה לדון בנושא הכלכלי של מדינת ישראל.

משה גפני: האם למשרד האוצר יש תכנית מה הוא מתכוון לעשות?

משה גפני: הוא הביא את מה שנעשה עד יולי, עד אוגוסט.

משה גפני: אנחנו נמצאים עכשיו במצב שבו המערכות עובדות.

משה גפני: המציאות שאנחנו חיים בה היא מציאות קשה, היא לא מציאות של מה בכך.

משה גפני: ועדת הכספים הייתה צריכה לשמוע מהממשלה מה היא הולכת לעשות, מה המדיניות שלה.

משה גפני: הבאתי נתון בשעתו על כך וכך מיליארדים כדי לשלם חל"ת, כדי לשלם דברים שהקורונה גרמה.

משה גפני: אז ידענו על מה מדובר, היו על זה דיונים ואישרנו את זה.

משה גפני: הוועדה לא קיימה במשך חודשים ארוכים דיון בגלל הבחירות ובגלל שהוועדה לא הייתה.

משה גפני: עכשיו הוועדה היא ועדה קבועה.

משה גפני: יש עכשיו ממשלה.

משה גפני: אמנם ממשלה רעה, אבל ממשלה.

משה גפני: האם למשרד האוצר יש תכנית לחודשים הקרובים מבחינה תקציבית?

משה גפני: האם הוא מתכוון לשלם חל"ת לאלה שאנחנו מכריחים אותם לסגור את העסקים שלהם בגלל הקורונה?

משה גפני: זה היה בעבר, ואני רוצה לדעת אם זה הולך לקרות עכשיו.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה המדיניות, לאן הולכים בעניין הכלכלי כאשר יש קורונה מתפרצת.

משה גפני: בניגוד לממשלה הקודמת הממשלה הנוכחית לא עושה סגר, ואני לא מביע עמדה בעניין הזה.

משה גפני: יש מציאות של קורונה שתגרום לכך שלחלק מהעסקים לא נאפשר לפתוח.

משה גפני: האם הולכים לשלם להם חל"ת, לא הולכים לשלם?

משה גפני: על איזה סדרי גודל מדובר?

משה גפני: מהיכן הכסף?

אלכס קושניר: המגבלות של תו ירוק ותו סגול קיימות שלושה שבועות.

אלכס קושניר: לפני זה הן לא היו.

אלכס קושניר: דיברתי עם משרד האוצר, עם כמה נציגים במשרד האוצר, והם אמרו שהם בוחנים את המצב.

אלכס קושניר: אנחנו נבחן את המצב אחרי שיהיו לנו נתונים ראשוניים, כדי שנוכל להבין לאיזה כיוון זה הולך.

אלכס קושניר: אני מקווה שאנחנו בדרך החוצה מהמשבר ומהגל הזה, אבל גם אם לא, אנחנו בוועדת כספים ובמשרד האוצר נהיה מספיק רגישים ומספיק יעילים כדי לסייע לכל מי שצריך.

אלכס קושניר: איך?

אלכס קושניר: הם יציגו לנו.

משה גפני: תשובה טובה, אבל זה לא מספיק.

משה גפני: צריך לקיים את הדיון הזה.

אלכס קושניר: צריך לקיים את הדיון כשיש נתונים.

אלכס קושניר: אין מה לקיים את הדיון רק בשביל לצעוק ולא לקבל תשובות.

אלכס קושניר: כרגע אין נתונים, לכן אין מה לקיים דיון.

יואב הכט: לגבי סיוע סוציאלי לעצמאיים, באפריל 2021 שולמו 641 מיליון, במאי 2021 שולמו מיליארד 143 מיליון, ביוני 2021 שולמו 404 מיליון, וביולי 2021 שולמו מיליארד ושני מיליון.

יואב הכט: בנושא של היתר משיכה מוקדמת של פיקדון חיילים משוחררים, בחודש אפריל 2021 שולמו 72 מיליון, בחודש מאי 2021 שולמו 52 מיליון, בחודש יוני 2021 שולמו 60 מיליון, ובחודש יולי 2021 שולמו 25 מיליון.

יואב הכט: בהקשר של הארנונה, בחודש אפריל 2021 שולמו 73 מיליון, בחודש מאי 2021 שולמו 64 מיליון, בחודש יוני 2021 שולמו 38 מיליון, ובחודש יולי 2021 שולמו 40 מיליון.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה את הבקשה של משרד האוצר לשינוי בסכומים המוקצים למשבר שנוצר עקב התפשטות נגיף הקורונה - בקשה מס' 2.

אלכס קושניר: מי בעד?

משה גפני: אני לא נגד, אבל כאות הזדהות עם הילדים שלא יהיה להם מעון ועם האימהות שלא תוכלנה לצאת לעבוד בגלל המדיניות של שר האוצר, אני לא משתתף בהצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד, מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף השני, לבקשה מס' 3.

רועי קאהן: הבקשה נועדה להעברת 1.8 מיליארד ש"ח למשרד הבריאות עבור התמודדות עם מגפת הקורונה.

רועי קאהן: אנחנו צריכים להגדיל את תקציב הדיגום והמעבדות ב-מיליארד 150 מיליון, להגדיל את תקציב קופות החולים ב-250 מיליון, את קטיעת שרשרת ההדבקה ב-100 מיליון נוספים, ולתת תקצוב נוסף של 300 מיליון שקל למבצע החיסונים.

משה גפני: זה כולל את התשלום לבתי החולים הציבוריים?

רועי קאהן: התשלום לבתי החולים הציבוריים כבר נמצא בתקציב, לא צריך להעביר עוד כסף.

רועי קאהן: הועברו עד היום 530 מיליון ₪.

רועי קאהן: ברגע שמבחני התמיכה שמשרד הבריאות כותב יהיו מוכנים סופית, יתרת הכספים תעבור.

צבי האוזר: מה הלו"ז של זה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: יתרת הכספים זה 100 מיליון?

רועי קאהן: יש סיכום מול בית החולים הציבוריים על 630 מיליון ועוד 55 מיליון שקלים בחודש ככל שהמגפה ממשיכה.

אלכס קושניר: ה-530 עברו לבתי החולים או שלמשרד הבריאות?

רועי קאהן: עברו לבתי החולים.

רועי קאהן: כל התקציב נמצא בתקציב משרד הבריאות, לא צריך לעשות לזה עוד העברה.

משה גפני: הם צריכים לקבל 930 מיליון.

אלכס קושניר: מתי יהיו מבחני התמיכה?

צבי האוזר: מה הלו"ז המשוער?

מתן מור: קיבלנו את התקציב לפני שבוע.

מתן מור: כתיבת מבחני התמיכה צפויה להסתיים עד סוף החודש.

מתן מור: אחרי שזה יעבור אישור של משרד המשפטים נוכל לשחרר את התקציב.

משה גפני: לא ידעתם שצריך להעביר להם כסף?

משה גפני: הרי הייתה חתימה של שר האוצר הקודם על הכסף הזה, ידעתם שצריך לעשות מבחני תמיכה.

משה גפני: מה אתם עכשיו נזכרים כשהם שובתים?

מתן מור: כמו שרועי אמר, העברת הכספים בפעימה הזאת הייתה תלויה בתחלואה של הקורונה.

משה גפני: עד יוני הייתם צריכים להעביר את ה-630 מיליון, וגם את זה לא העברתם.

מתן מור: היה את השלב של ההתפרצות.

משה גפני: תירוצים אפשר להגיד על כל דבר.

משה גפני: הייתם צריכים להעביר 630 מיליון ביוני.

משה גפני: העברתם?

משה גפני: לא העברתם.

משה גפני: רק עכשיו העברתם עוד 100 מיליון.

משה גפני: מה יהיה עם אותו חולה שצריך ניתוח?

משה גפני: מה יהיה בעיר ירושלים כשהדסה ושערי צדק לא עובדים?

אלכס קושניר: האם יש דרך לזרז את העברת הכספים לבתי החולים הציבוריים?

משה גפני: לא נתתי לזוז עד שהייתה חתימה של שר האוצר על ה-630 מיליון שקל.

מתן מור: הדרך לזרז הייתה מקדמות.

מתן מור: זו הדרך שעבדה בחודש הזה וגם תעבוד בחודש הבא.

מתן מור: אנחנו עושים הכל בשביל לעשות את מבחני התמיכה כמה שיותר מהר.

צבי האוזר: אפשר להגדיל את המקדמות?

אלכס קושניר: יש דרך להגדיל את המקדמות?

צבי האוזר: אנחנו נדרשים היום לאשר דיגום מעבדות בסך מיליארד 150 מיליון, ואנחנו נדרשים לאשר 250 מיליון לקופות חולים.

צבי האוזר: המערכת הזאת היא באירוע משברי חסר תקדים, זה לא מהלך עסקים רגיל.

צבי האוזר: אנחנו נמצאים עכשיו גם לפני חגים.

צבי האוזר: אתה אומר שהאירוע הזה, לאור העובדה שיש מעט ימי עבודה, ייקח חודש שלם.

צבי האוזר: אני מבקש להגדיל את המקדמות.

אלכס קושניר: מה שיעור המקדמות היום?

מתן מור: אנחנו נבדוק את זה מול החשב הכללי.

צבי האוזר: אני מציע שהתשובה של החשב הכללי בנוגע למקדמות תינתן לוועדה לפני שנאשר את הסכומים האלה.

ולדימיר בליאק: אני מצטרף לבקשת חבר הכנסת האוזר.

אלכס קושניר: אי אפשר, אלה דברים שונים לחלוטין.

אלכס קושניר: בבקשה כאן מדובר בקופסת קורונה שהכסף צריך לעבור, ושם הכסף כבר נמצא.

צבי האוזר: לא ביקשתי לקבל תשובה חיובית על העברת הכסף, ביקשתי שהוא יפנה לחשב.

צבי האוזר: אנחנו מבקשים לקבל תשובה חיובית או שלילית תוך כדי הדיון הזה.

ליאור דוד פור: אני אנסה לברר.

משה גפני: אם הכסף נמצא, תעבירו את המקדמות.

אלכס קושניר: מה שיעור המקדמות עכשיו?

רועי קאהן: מתוך 330 מיליון הועברו 100 מיליון מקדמות.

צבי האוזר: נשארו 230.

צבי האוזר: אפשר להעביר עוד?

רועי קאהן: החשב הכללי העביר את המקסימום שהוא יכול בהינתן זה שמבחני התמיכה אינם גמורים.

רועי קאהן: משרד הבריאות עובד במרץ.

צבי האוזר: אני חושב שבצוק העיתים ובשים לב שאנחנו בחודש חגים והעבודה תיקח חודש, אפשר להעביר מקדמה נוספת.

צבי האוזר: זה אירוע חריג שבחריגים.

צבי האוזר: אני מניח שכפי שנמצא המענה המשפטי להעברת מקדמה של 100 מתוך 330 גם כשלא עמדו במבחני התמיכה, כך אפשר להגיע ל-200 מתוך 330, ל-180 מתוך 330.

צבי האוזר: האמירה שזה ייקח לכם עד סוף החודש היא אמירה שקשה לוועדה לקבל.

נירה שפק: קצת מרגיזה התשובה של משרד הבריאות, כי אנחנו לא במצב רגיל.

נירה שפק: להגיד שלכם, שאתם מכירים את העבודה ואת המקצוע, לוקח חודש שלם להכין את המבחנים ולעשות את העבודה, ובאותה נשימה להגיד "עוד לא", לא הולך ביחד.

נירה שפק: אם אתם לא יודעים לעשות עד עכשיו, שחררו, נורא פשוט.

נירה שפק: לא יבוא שלום עולמי, ולא נגלה פתאום משהו שיוציא את הדברים.

נירה שפק: אנחנו חיים את המציאות.

נירה שפק: מקסימום עושים ריקול כמו עוד דברים שעושים, או עושים איזון, מאזנים, התחשבנויות.

נירה שפק: לא ניתן לשורות לפגוע בעשייה לטובת התושבים, לטובת האזרחים של המדינה שצריכים את זה.

משה גפני: אני מסכים עם כל מה שנאמר על ידי החברים.

משה גפני: מדובר ב-630 מיליון שקל שביוני היו צריכים להינתן לבתי החולים הציבוריים.

משה גפני: ה-630 האלה לא ניתנו.

משה גפני: גם סוכם שיינתנו 50 מיליון שקל בכל שנת קורונה.

משה גפני: הסכום היה צריך להגיע ל-930 מיליון שקל.

משה גפני: כשמשרד האוצר והחשב הכללי היו מביאים לפה העברה, או היו מביאים לפה דבר שחשוב להם שלא נוגע לעניין הזה, הייתי אומר להם: בסדר, אני עסוק עם בתי החולים, לכן אני לא יכול להביא את זה, אני לא יכול לאשר את זה.

צבי האוזר: אני נגד להתנות.

משה גפני: גם אני נגד.

צבי האוזר: אנחנו צריכים את מה שמונח בפנינו לאשר.

משה גפני: אני לא בעד להתנות אחד בשני, אבל צריך להמשיך את הדיונים עד שזה יעבור.

אלכס קושניר: משרד הבריאות ומשרד האוצר, תבדקו עם החשב הכללי אם יש דרך להגדיל את המקדמות עד לסיום כתיבת מבחני התמיכה, ואני רוצה לקבל את התשובה הזאת עוד היום.

אלכס קושניר: עכשיו נעבור לפנייה.

אלכס קושניר: מה מקור התקציב להעברה הזאת?

יואב הכט: 1.8 מיליארד מגיע מהסכום שהוקצה לתכנית הלוואות בערבות מדינה.

צבי האוזר: שלא מומש?

יואב הכט: המימוש היה יותר נמוך.

אלכס קושניר: כמה היה המימוש?

יואב הכט: המימוש עד כה היה 4.3.

יואב הכט: צפוי להיות מימוש עד חמישה מיליארד ₪ עד סוף השנה.

אלכס קושניר: עוד 700 מיליון?

יואב הכט: עד חמישה מיליארד ₪.

יואב הכט: זאת לא תכנית כתומה.

יואב הכט: יכול להיות שהמצב הנוכחי יכול להשפיע.

ולדימיר בליאק: ניסיתם להבין למה המימוש היה נמוך?

משה גפני: למה יש פחות ממה שתכננתם?

יואב הכט: עסקים הצליחו להסתגל למצב החדש, מצאו דרכים יצירתיות בשביל להתמודד עם המשבר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתה מדבר על עסקים קטנים שלא הצליחו להתאושש?

ג'ידא רינאוי-זועבי: יכול להיות שחברות גדולות יכלו להתאים את עצמן, אבל עסקים קטנים קרסו.

אלכס קושניר: כמה כסף היה במקור בתקנה הזאת?

יואב הכט: סך התכנון עבור התכנית הזאת היה 7.2 מיליארד ₪.

אלכס קושניר: כמה בוצע מתוכה?

יואב הכט: 4.3.

אלכס קושניר: ואתם מעריכים שיהיה 5 מיליארד?

יואב הכט: יוכל להיות עד 5 מיליארד.

צבי האוזר: הביקוש נמוך מהצפוי.

אלכס קושניר: זה אומר שיש פער של שני מיליארד שקל.

יואב הכט: 2.2.

אלכס קושניר: ואתם רוצים להעביר 1.8.

יואב הכט: נכון.

ולדימיר בליאק: קיבלתי בשנה האחרונה לא מעט פניות מבעלי עסקים קטנים שהגישו בקשה ונתקלו בסירוב.

יואב הכט: בקשה להלוואות?

ולדימיר בליאק: כן.

נירה שפק: אתה שומע כאן שעסקים שקועים, שאין להם איך לנשום.

נירה שפק: חלק סגרו, חלק לא מצאו עובדים, חלק נכנסים למערכת והיא תקולה, לחלק אומרים שתהיה תשובה בעוד חצי שנה.

נירה שפק: איך אפשר על בסיס כל הדבר הכאוסי הזה להגיד שהם יצירתיים?

נירה שפק: זה מאוד מטריד אותי.

אלכס קושניר: האם הקרן הזאת כוללת גם עסקים בסיכון?

יואב הכט: עיקר הסכום מוקצה עבור עסקים קטנים, ויש רכיבים שמוקצים עבור ענפים בסיכון.

יואב הכט: גם חברות גדולות יכולות לגשת לקבל הלוואות אם הן ענפים בסיכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: איך מוגדרים עסקים בסיכון?

ג'ידא רינאוי-זועבי: באיזה תחומים?

אלכס קושניר: יש הגדרה מה זה עסקים בסיכון.

אלכס קושניר: כמה מתוך הסכום הזה שמומש הלך לעסקים בסיכון?

יואב הכט: הפילוח של זה לא מולי כרגע, אבל אחוז מאוד גבוה הלך לעסקים קטנים.

אלכס קושניר: אני מבקש שנקיים דיון בוועדה על הנושא של הלוואות בערבות מדינה לעסקים בסיכון.

אלכס קושניר: בדיון נרצה לקבל תשובה על למה המימוש נמוך מהצפוי.

אלכס קושניר: מה שאותי מטריד זה הנושא של העסקים בסיכון שהיו מאוד שמחים לקבל הלוואות אבל נתקלים בסירוב.

צבי האוזר: הוקצה לסעיף הזה 7 מיליארד לשנה?

יואב הכט: לא לשנה.

צבי האוזר: לכמה?

יואב הכט: מתחילת התכנית עד סופה.

צבי האוזר: שזה מתי?

יואב הכט: ממרץ 2020 עד דצמבר 2021.

צבי האוזר: כמה יישאר בקופה הזאת בהינתן שהמימוש יהיה קצת יותר גדול ממה שאתם חושבים?

יואב הכט: 1.1.

צבי האוזר: לשלושה חודשים.

צבי האוזר: אני חושב שאתה צודק, אדוני היושב-ראש, לגבי דיון על עסקים בסיכון.

צבי האוזר: יכול להיות שיש שם חסמים שבגללם העסקים האלה לא עוברים.

אלכס קושניר: בוודאות יש שם חסמים.

צבי האוזר: גם אם נעשה את הדיון ויוסרו החסמים, לא יישאר זמן.

צבי האוזר: אני לא יודע אם התכנית הזאת מתוקצבת בתקציב של שנה הבאה, בתקציב 2022.

יואב הכט: יש רכיב בתקציב הרגיל שנועד עבור הלוואות בערבות מדינה.

יואב הכט: אנחנו לא מדברים עליו, אנחנו מדברים על הערוצים שקשורים לקורונה.

צבי האוזר: ויש את הערוצים שקשורים לקורונה גם ב-2022?

יואב הכט: התכנית מסתיימת ב-2021.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, צריך לתת את דעתנו על כך שלתכנית הזאת יש שלושה חודשים ברוטו.

צבי האוזר: אם צריך להאריך אותה, צריך למצוא לזה מקור תקציב.

אלכס קושניר: גם אם לא נאריך אותה ונלך על התכנית גדולה של הלוואות בערבות מדינה, אז עסקים בסיכון, בגלל השנים שעברנו, צריכים לקבל התייחסות מיוחדת.

משה גפני: זה לא מופיע בתקציב.

משה גפני: הסעיף שעליו הוא מדבר הוא סעיף אחר לחלוטין.

אלכס קושניר: הוא סעיף תוספתי.

אלכס קושניר: האם בדקתם את העניין שהעלתה חברת הכנסת שפק בנוגע לאתר של רשות המיסים?

יואב הכט: השאלה הופנתה לרשות המיסים.

יואב הכט: הם מנסים לברר לגבי איזה מענק הכוונה.

יואב הכט: האם את יודעת לגבי איזה מענק נפל האתר?

נירה שפק: של פגיעה בעסקים.

אלכס קושניר: יש שם שני סוגים של מענקים.

נירה שפק: תיכנסו לשני המסלולים, תראו אם נתקע או לא.

יואב הכט: הם בודקים את הנושא.

נירה שפק: נכנסים לכל מסלול ובודקים.

אלכס קושניר: מה בנוגע לשאלה של חבר הכנסת האוזר על המקדמות?

רועי קאהן: נציג החשב הכללי עדיין לא חזר, אבל ככל שמשרד הבריאות יתקדם היום, מחר, מחרתיים או מהר ככל האפשר עם מבחני התמיכה, הכספים יוקצו.

אלכס קושניר: זה אומר שהתשובה להגדלת המקדמה היא כרגע שלילית, ולכן אנחנו כרגע לא נצביע על העברה המתבקשת עכשיו.

ולדימיר בליאק: יש לי שאלה לגבי ה-100 מיליון שקלים לקטיעת שרשראות ההדבקה.

ולדימיר בליאק: בשבועיים, שלושה האחרונים אנחנו במצב של 10,000 מאומתים.

ולדימיר בליאק: 60% מתוכם הם בגילאי 0 עד 18.

ולדימיר בליאק: למיטב הבנתי, ואני גם שומע מומחים, במספרים כאלה אי אפשר לבצע חקירות אפידמיולוגיות.

ולדימיר בליאק: השאלה אם יש טעם בכלל להעברה הזאת.

צבי האוזר: אתה יכול לבצע חקירות לחלק מהנדבקים.

צבי האוזר: אם יש לך 8,000, 9,000 נדבקים ליום, אתה עושה חקירות אפידמיולוגיות ל-2,000.

צבי האוזר: אין את הטיפול המלא שאמור להיות בימים יחסית רגילים.

משה גפני: מה זה החיסונים שהם מבקשים?

משה גפני: לא הייתם ערוכים עם זה?

משה גפני: אמר לי ראש הממשלה לשעבר ששילמו על זה.

נירה שפק: חבר הכנסת גפני, כשאתה מסתכל על סעיף 4 אתה אמנם רואה שהכותרת היא חיסונים, אבל בפנים רשום: תקצוב למערך הלוגיסטי הנחוץ.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה זה.

רועי קאהן: לא מדובר על רכש חיסונים.

רועי קאהן: רכש החיסונים כבר בוצע והוקצה.

רועי קאהן: אלה שמפעילים את מערך החיסונים, שאלה קופות החולים וגם גורמים נוספים, פותחים עוד ועוד מרכזים, עוד ועוד עמדות חיסון, מגייסים עוד ועוד כוח אדם לטובת הנושא הזה.

רועי קאהן: לזה מיועד התקציב.

צבי האוזר: לגבי התקציב של 250 מיליון לקופת החולים, אתם כותבים כאן שהם יוקצו לתגבור שירותים הניתנים מרחוק לאוכלוסיות השונות.

צבי האוזר: זאת מהפכה דרמטית שבימים שאחרי הקורונה תשדרג את יכולות קופות החולים לתת טיפולים ושירותים יעילים יותר תוך התבססות על מערכות טכנולוגיות של שירותים מרחוק.

צבי האוזר: האם אתה יכול לפרט בסעיף הזה לאן זה בדיוק הולך?

צבי האוזר: האם יש איזה שהם בנצ'מרקים לקופות החולים?

צבי האוזר: האם הן נבחנות בייעול השירות על ידי מתן שירותים מרחוק?

רועי קאהן: הן לא נבחנות על ייעול מתן שירותים מרחוק.

צבי האוזר: למה זה הולך?

רועי קאהן: 99% מהחולים שקופות החולים מטפלות בהם, הם לא חולים קשה, הם חולים שנמצאים בביתם.

צבי האוזר: הקורונה עשתה טוב במשהו אחד, וזה קפיצת המדרגה המשמעותית בשירותי בריאות מקוונים מרחוק שניתנו על ידי קופות החולים.

צבי האוזר: את המסע שהם היו עושים ב-10 שנים הם עשו בשנה.

צבי האוזר: את הדבר הזה צריך לעודד, לדחוף, לחזק.

צבי האוזר: אנחנו היום נותנים 250 מיליון שקל נוספים לזה.

צבי האוזר: האם המדינה דוחפת אותם, או שזה איזה סעיף שאומרים: אנחנו צריכים עוד - -?

רועי קאהן: אין במסגרת הסעיף הזה תמרוץ ייעודי לאיזו שהיא עבודה מהבית.

צבי האוזר: אתם חושבים על זה?

צבי האוזר: כי אלו השקעות לטווח ארוך.

רועי קאהן: זה כבר קורה.

רועי קאהן: חלק ניכר מזה זה גם שהציבור התרגל לצרוך שירותים דרך האפליקציה מרחוק.

רועי קאהן: בעיני, ואני לא נביא, הדברים האלה יישארו איתנו, כי גם הציבור התרגל לצרוך כך את השירותים וגם קופות החולים התרגלו לתת אותו ככה.

צבי האוזר: נצלו את זה בשביל "לשבת" להם על הראש.

צבי האוזר: כל מה שתעשו עכשיו אגב התקציבים האלה של הקורונה, האנשים שישבו פה במקומנו בעוד חמש שנים יגידו: מזל שדחפו אותם.

צבי האוזר: אלה דברים שהיו יכולים לקחת כמה שנים טובות ועכשיו אפשר לקדם אותם.

צבי האוזר: היד המכוונת של האוצר שיודעת להתערב בהרבה מאוד דברים במדינה, ואני אומר את זה במובן החיובי, לא במובן השלילי, צריכה לקחת את התחום הזה, כי כל מאמץ שיכווין את קופות החולים לשירותים מרחוק חוסך לשנים הבאות הרבה מאוד כסף.

משה גפני: מה שאומר חבר הכנסת האוזר, ואני מצטרף אליו, זה לא להיות מרובע, לא להעביר את הכסף ולהגיד: זאת המטרה, יצאנו ידי חובה.

משה גפני: ממשלה שנותנת את הכסף צריכה לגרום לכך שזה ייכנס לאיזה שהוא מסלול.

צבי האוזר: צריך איזה שהוא בנצ'מרק, איזה שהוא מבחן, לקחת מודלים בחו"ל ולקדם אותם.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים אחרי ההפסקה לדון ברביזיה של חבר הכנסת גפני, לקבל תשובות ממשרד האוצר והחשב הכללי בנוגע לאותן שאלות שנשאלו, ורק אחר כך להצביע על העברה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.