ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 95, 2021-10-03 10:00

אלכס קושניר: אני מתכבד לפתוח את דיוני הוועדה עם שרת הכלכלה והתעשייה אורנה ברביבאי, עם סגן השר ועם המנכ"ל שנמצאים פה, ברוכים הבאים.

אלכס קושניר: היום יום ראשון, כ"ז בתשרי התשפ"ב – 3 באוקטובר 2021.

אלכס קושניר: יש לנו היום ארבעה נושאים על סדר היום.

אלכס קושניר: אנחנו נתחיל בהצגת התקציב של משרד הכלכלה והתעשייה לשנת 2021 ו-2022, הצגת התכניות של המשרד, נשמע את התכניות של השרה והצוות שלה.

אלכס קושניר: יש שני נושאים שלי חשוב, גברתי השרה, שתשימי עליהם דגש.

אלכס קושניר: אחד - הנושא שבוער כרגע, הנושא של מעונות היום שאני אשמח אם תוכלי לעדכן אותנו מה המצב, ושניים - הנושא של ההכשרות המקצועיות והתאמת שוק התעסוקה מבחינת ההיצע והביקוש, מה התכניות של המשרד.

אלכס קושניר: אני בטוח שתעשי את זה במהלך ההצגה.

אלכס קושניר: גברתי השרה, הבמה שלך.

אופיר כץ: נראה לי שלגבי המעונות אנחנו צריכים עדכון ממשרד האוצר, לא משרת הכלכלה, כי הבנתי שמשרד האוצר בכלל לא רוצה להיפגש ולדבר איתם.

אלכס קושניר: אני יכול לעדכן אותך שנציגי משרד האוצר נפגשו עם הנציגים בשבוע שעבר ושיש פגישה שנקבעה השבוע.

אלכס קושניר: זה שאין שיח זה לא מדויק.

אופיר כץ: אתמול דיברתי עם ראשי הארגונים.

אלכס קושניר: יש פה שרה שמעורבת בתהליך, אנחנו נשמע אותה.

אופיר כץ: דיברתי אתמול עם ראשי הארגונים שאומרים שאפילו לא רוצים לשמוע אותם.

אלכס קושניר: אם צריך לשמוע את משרד האוצר, נשמע גם את משרד האוצר.

אלכס קושניר: אורנה, בבקשה.

אורנה ברביבאי: חבר הכנסת קושניר, אני מודה לך על ההזדמנות כיו"ר ועדה לייחד זמן לתקציב משרד הכלכלה, התעשייה שעוסק גם בעבודה וגם בדיגיטל.

אורנה ברביבאי: השם של המשרד הוא אותו שם, אבל תחומי העיסוק הורחבו באופן משמעותי.

אורנה ברביבאי: אני מרגישה, ואני לא יודעת איך אתם, שהיום הוא יום מאוד חגיגי.

אורנה ברביבאי: הוא חגיגי כמה פעמים.

אורנה ברביבאי: הוא חגיגי, כי הנה אנחנו בדרך לאישור תקציב אחרי כל כך הרבה זמן שלא היה, שזה ממש לא טריוויאלי.

אורנה ברביבאי: אני יושבת פה בוועדה שתכליתה הייתה לממש את האחריות התקציבית של מדינת ישראל אבל לא יכלה לעשות את זה לאורך הרבה מאוד זמן במערכת פוליטית כאוטית.

אורנה ברביבאי: מבחינתי, החגיגה היא על היציבות, על היכולת להביא בצורה מסודרת אחרי הרבה מאוד זמן תקציב משרד ממשלתי רחב היקף, לתת דין חשבון לציבור כאן, בבית המחוקקים, ולהיות פתוחה להערות, להתייחסות הכי פתוחה ומתבקשת במדינה דמוקרטית.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שבשלה העת להתחיל לעבוד עבור אזרחי המדינה, לא להתעסק בפוליטיקה שהעסיקה אותנו הרבה מאוד זמן מיותר.

אופיר כץ: מעניין אם זה יום חגיגי גם להורים של הילדים שיושבים עכשיו בבית בגלל השביתה.

אורנה ברביבאי: נדבר על זה.

אופיר כץ: אני בטוח שזה לא יום חגיגי עבורם.

אורנה ברביבאי: גם כחברת כנסת באופוזיציה נתתי מקום לדברים ממלכתיים, מערכתיים שבמסגרת תקציב משרד הכלכלה יטפלו בכל אזרחי המדינה, לא רק באזרחים ספציפיים.

אורנה ברביבאי: תאמין לי, נגיע גם למעונות, אני עוסקת בזה באופן אישי.

אורנה ברביבאי: בתהליך סידור נורמאלי, כמו שאנחנו מכירים מערכות, אתה עושה תהליך אסטרטגי, אתה בוחן את המטרות שלך, את היעדים שלך, אתה מציב חזון, אתה מגבש תכנית עבודה, ואז אתה נותן לזה משמעות תקציבית.

אורנה ברביבאי: כולנו ניהלנו תקציב, אנחנו יודעים שתקציב הוא ביטוי של סדרי עדיפויות.

אורנה ברביבאי: אנחנו מבינים שחלק מהעניין זה להגדיר מה אני עושה ומה אני לא עושה.

אורנה ברביבאי: התחלנו קצת הפוך לשיטה, למתודולוגיה.

אורנה ברביבאי: למה?

אורנה ברביבאי: הממשלה הזאת התמנתה לפני פחות או יותר 100 ימים, כשאישור התקציב נעשה תוך כדי, בריצה מטורפת לכיוון הזה.

אורנה ברביבאי: אני כשרה, ואני מניחה שזה מה שאפיין את תהליך הכניסה של שרים אחרים בממשלה הזאת, הייתי צריכה לראות מה היה בעבר, איך חולקו המשאבים בעבר, מה ייחשב כתקציב סביר למימוש תכניות העבודה כשאין עדיין תכניות ל-2021 ו-2022.

אורנה ברביבאי: קודם כל הייתי צריכה להגדיר איזה תקציב הכרחי נדרש.

אורנה ברביבאי: אני אומרת את זה, משום שאני מציגה תקציב שיש בו גמישויות.

אורנה ברביבאי: הגמישויות יהיו כתוצאה מתהליך אסטרטגי שאנחנו נמצאים בתוכו.

אורנה ברביבאי: כמי שמסתכלת על כל תחומי העיסוק של המשרד תפקידי יהיה להגיד שיש פה סדרי עדיפויות שונים.

אורנה ברביבאי: יושבים פה בכירי המשרד שהובילו תכניות עבודה טובות בשנים קודמות.

אורנה ברביבאי: מצאתי תשתית אנושית יוצאת דופן מבחינת התהליכים, מבחינת היכולות, מבחינת המוטיבציות.

אורנה ברביבאי: אנחנו יודעים שאנחנו צריכים לבחון את עצמנו.

אורנה ברביבאי: מה, אין משמעות לזה שזרוע העבודה חזרה למשרד הכלכלה?

אורנה ברביבאי: לזה ששירות התעסוקה הגיע פנימה?

אורנה ברביבאי: לזה שישראל דיגיטלית?

אורנה ברביבאי: לזה שמערך הדיגיטל התחבר?

אורנה ברביבאי: לזה שהחדשנות עזבה?

אורנה ברביבאי: לזה שרשות הבדואים עזבה?

אורנה ברביבאי: להגיד "as is", או להגיד "זה מה שהיה ובזה זה ייגמר" - אני לא מוכנה לקבל את זה כאקסיומה.

אורנה ברביבאי: באחריות המערכתית שלי מוצג לך תקציב שיש בו גמישויות, שניתן לעשות גם שינויים, כי אני לא מוכנה שזה ינהל את התוצאה ולא המהות עצמה של לעבוד למען אזרחי המדינה.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהחיבור בין כלל תחומי העיסוק הוא משמעותי, הוא יוצר סוג של הזדמנות.

אורנה ברביבאי: יש פה אתגר למשרד - אתגר כלכלי, אתגר אנושי, שההשפעה שלו על סדר היום בחברה הישראלית הוא בכל תחום עיסוק.

אורנה ברביבאי: ציינת קודם בפתיח את עניין המעונות.

אורנה ברביבאי: אני הגעתי עכשיו מוועדת בריאות בנושא המתמחים, וחבר הכנסת אופיר כץ מייצג אותם בגאון, ידידי מעפולה.

אורנה ברביבאי: אני יכולה להגיד שזה מצוין שהוא מייצג אותם, רק הגענו עד הלום עם הרבה מאוד פערים.

אורנה ברביבאי: הנושא של המטפלות לא התחיל אתמול, הנושא של המתמחים שאני נדרשת לעסוק בו נמצא עשרות שנים על הפרק.

אורנה ברביבאי: מי שחושב שאפשר לבוא ובאיזה פופוליזם להגיד שאת כל הפתרון של כל הבעיות ניתן לעשות בהינף יד, לא מבין באיזה מערכת הוא נמצא.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שלגיטימי שממשלת שינוי תבוא ותגיד שהיא משנה סדרי עדיפויות.

אורנה ברביבאי: יוצגו לכם היום סדרי עדיפויות, יוצגו לכם רפורמות מרחיקות לכת.

אורנה ברביבאי: די אם אני אגיד רפורמת הייבוא או רפורמת הרגולציה כשם קוד לזה שהמשרד מעורב עד צוואר כדי לשנות, די אם אני אומר שהייתה עבודה מקיפה של התבוננות ארוכת טווח על הצרכים של המשק, של העסקים, די אם יבוא ראש שירות התעסוקה ויגיד: כשאני מסתכל על המגזרים שונים, גם הערבים וגם החרדים, אני רואה את הפער המשמעותי בין הפוטנציאל האנושי לבין הצורך שלנו לתת מענה.

אורנה ברביבאי: אני מסתכלת לא רק על הערבים כפער מאוד משמעותי, בוודאי בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, אני מסתכלת גם על החרדים שקיבלנו לא מזמן החלטה לקביעת גיל פטור ל-21 כדי לאפשר כניסה שלהם לשוק העבודה.

אורנה ברביבאי: זה לא דבר אחד, זה מקבץ של נושאים.

אורנה ברביבאי: כממשלת שינוי אנחנו באים ואומרים שיש לנו עניין לשנות את סדרי העדיפויות הלאומיים.

אורנה ברביבאי: אנחנו מסתכלים באחריות על המשק, מסתכלים קדימה, ויש לנו מה לעשות בעניין.

אורנה ברביבאי: הרבה מאוד לא מרוצים.

אורנה ברביבאי: המטפלות ששובתות היום צודקות בנוגע לצורך להעלות את שכרן, אבל כששאלו אותי אם היה נכון היום לעשות שביתה, אמרתי להן בצורה הכי ישירה שלא.

אורנה ברביבאי: יש אלפי הורים שלא הלכו היום לעבודה.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהיה נכון למצות את התהליך מול האוצר, מול כל הגורמים הרלוונטיים.

אופיר כץ: כדי לראות שאין תהליך צריך לשמוע אותן.

אורנה ברביבאי: אפשר בכל רגע נתון להגיד: עכשיו פתרון מערכתי גורף לכל סוגיית ליבה.

אורנה ברביבאי: אנחנו אחראים במסגרת התפקיד שלנו גם על נושא הבטיחות.

אורנה ברביבאי: סגן השר יאיר גולן יציג את הנושא של ההתמודדות של אנשים שנופלים במקום עבודתם, את הפגיעה בהם.

אורנה ברביבאי: זה משהו שאפשר בן רגע להגיד "בזה זה נגמר"?

אורנה ברביבאי: לא, זה תהליך שצריך לדבר עליו גם בהיבטים של הכשרה, גם בהיבטים של פיקוח, גם בהיבטים של אכיפה, בהרבה מאוד משמעויות.

אורנה ברביבאי: הדבר היחידי שאנחנו לא עושים במשרד הכלכלה והתעשייה זה להגיד: הבעיה היא כל כך מורכבת שאנחנו לא מתעסקים איתה.

אורנה ברביבאי: הייתי עכשיו בחדר אחר שבו אמרו: הסיפור של המתמחים הוא עשרות שנים, אז בואו נשב ונקים עוד ועדה, עוד ועדה ועוד ועדה.

אורנה ברביבאי: זה לא יקרה.

אורנה ברביבאי: אנחנו באים כדי לייצר פתרונות שאתם תראו כחוט השני בכל תכנית העבודה.

אורנה ברביבאי: אנחנו נותנים מענה לדור העתיד שגדל פה ושואל את עצמו מה הוא מקבל מזה שהוא משקיע את נשמתו, איזו מערכת פוליטית תומכת בקבלת ההחלטות שלה את איכות החיים שלו.

אורנה ברביבאי: מבחינת יוקר המחייה, ידידי אופיר, כשאני נוסעת שעה לאימא שלי ולאחיות שלי שגרות בדירת עמידר והן אומרות לי שכשנכנסים לסופר משלמים יותר ויותר אבל יוצאים עם פחות ופחות, אז אני רוצה לטפל ביוקר המחייה, אני רוצה ששירות התעסוקה יציע אפשרויות תעסוקה כך שהשכר יעלה כדי שאפשר יהיה לקנות יותר בסופר.

אורנה ברביבאי: אנחנו נתייחס ברצינות לציבור שיותר מידי זמן חיכה שעיקר העיסוק של ממשלת ישראל וכנסת ישראל תהיה עבורו.

אופיר כץ: אז למה כל כך הרבה הטלות מיסים בתקציב?

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהאופן שבו התכנית והמתווה מוצגים היום בפניכם הוא אופן שנותן מענה.

אורנה ברביבאי: יש במשרד הכלכלה מעל 1,400 עובדים - מעל 60% מהם הן נשים.

אורנה ברביבאי: כשאני מדברת על מעל 1,400 עובדים, זה בלי שירות התעסוקה ויחידות הסמך הנוספות שמוגדרות כיחידות סמך.

אורנה ברביבאי: עם כניסתי לתפקיד אמרתי שלא יכולות להיות יחידות סמך שלא מתואמות ולא שותפות לאותה תכלית של עבודה למען הציבור, ולכן שיתוף הפעולה בתכנית העבודה ובייצוג של הצרכים מול האוצר נכון שייעשה כך.

אורנה ברביבאי: אנחנו מגיעים לכמעט 2,000 אנשים שעובדים במשרד הכלכלה, התעשייה ויחידות הסמך שלה עבור הציבור.

אורנה ברביבאי: לא הרבה אזרחים יודעים אבל למשרד יש 44 נציגים כלכליים בעולם שמייצגים את האינטרסים הישראליים - חלקם עושים ייצוג נוסף.

אורנה ברביבאי: יש סך הכל 56 נציגויות בעולם שהתכלית שלהן היא למנף את ההזדמנויות הכלכליות בין הארץ לעולם בהקשרים של ייצוא, בהקשרים של ייבוא, וזאת הזדמנות להגיד להם תודה רבה על העשייה המרובה שהם עושים.

אורנה ברביבאי: בעיצומה של תקופת קורונה לא טריוויאלי להגיד שהייצוא עלה משמעותית בשנתיים האחרונות.

אורנה ברביבאי: הבאנו פנימה לתוך המשרד גם את ההקשרים של תעסוקה בהקשרים הרחבים ביותר.

אורנה ברביבאי: כשאתה מסתכל קדימה איך נכון להכשיר ומה הצורך הלאומי של מדינת ישראל, אפשר לראות שאנחנו בעניין הזה לא טובים מספיק, אין לנו תכנון ארוך טווח מבחינת הפערים של המדינה, הצורך התעסוקתי.

אורנה ברביבאי: לא רק לגבי מה שאנחנו יכולים להכשיר, אלא מה המדינה צריכה בהתבוננות ארוכת טווח.

אורנה ברביבאי: רבות משעות הפעילות שלי אני עוסקת בעניין של לייצר איזה מתווה תכנוני למיפוי הצרכים של המדינה.

אורנה ברביבאי: זה מאוד אטרקטיבי להגיד "הייטק, הייטק, הייטק".

אורנה ברביבאי: יש לי עניין שהקטר הזה של ההייטק ימשוך את כולם למעלה, וגם ראינו את התרומה המשמעותית בעידן של הקורונה, רק אני חושבת שכשאתה משאיר 85% מחוץ להייטק ולא מטפל בהם, אתה מבטל משמעותית את היכולת הכלכלית של מדינת ישראל למקסם את ההון האנושי.

אורנה ברביבאי: אנחנו מדברים על צמיחה מכלילה שאומרת שאת כל היכולות והמינוף הכלכלי לאפשר לכלל אזרחי המדינה באיכות חיים שתלך ותשתפר בכל מקום, גם בפריפריה, גם במגזרים עם פערי השוויון שמתחילים בבסיס, בוודאי במגזר הערבי ובמגזר החרדי.

אורנה ברביבאי: בצד אחד יש את המעסיקים, העסקים הקטנים והבינוניים וכל היבט שאתה יכול להסתכל עליו במשק, ובצד השני יש את הדיגיטציה כפלטפורמה שמאפשרת את החיבור בין משרדי הממשלה לאזרח.

אורנה ברביבאי: אם אמרנו שאנחנו ממשלה שרוצה להוריד רגולציה, אז מה אם לא מערך הדיגיטל הלאומי שיכול לסייע לנו באופן משמעותי.

אורנה ברביבאי: מערך הדיגיטל אמנם נמצא אצלי, אבל הוא מסייע לכלל המערכת השלטונית והממסד לייצר את הדיאלוג הבלתי אמצעי עם הציבור, עם האוריינות הנדרשת לאוכלוסיות היעד.

אורנה ברביבאי: מנכ"ל המשרד ימשיך בהצגת הדברים.

אורנה ברביבאי: רון, בבקשה.

רון מלכא: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת.

רון מלכא: אנחנו נציג עכשיו את תקציב משרד הכלכלה והתעשייה לשנים 2021 ו-2022.

רון מלכא: אנחנו באים לפה עם איזו שהיא בשורה.

רון מלכא: ככלכלן אני יכול להגיד לכם שהמיזוג של הזרוע של כלכלה ותעשייה עם זרוע העבודה זה מיזוג שהוא מתבקש.

רון מלכא: מיצוי של פוטנציאל כלכלי מצוי בחיבור הנכון, האופטימלי בין הון פיזי להון אנושי.

רון מלכא: כפי שאמרה השרה, השלם גדול מחלקיו.

רון מלכא: בזה שאנחנו מוסיפים לזה גם את הדיגיטציה של השירות של המדינה לאזרחים אנחנו מביאים מכפיל כוח.

רון מלכא: המטרות הן קודם כל האצה של הצמיחה, מיצוי פוטנציאל הצמיחה של מדינת ישראל שעדיין לא מוצה במלואו.

רון מלכא: כמובן הגדלת הפריון שזה חלק מהאצת הצמיחה, הרחבת התשתיות הדיגיטליות והפיזיות שמעלות את הפריון, מעלות את הצמיחה ונותנות מיצוי טוב יותר של גורמי ייצור של המשק.

רון מלכא: הפיתוח של ההון האנושי הוא קריטי.

רון מלכא: ההון האנושי הוא היתרון הגדול שלנו, היתרון היחסי שלנו גם בעולם, מה שיוצר את התחרותיות שלנו.

רון מלכא: אני יכול להגיד את זה כמי שבא מהעולם, כמי שהיה שגריר והייתה לו איזו פרספקטיבה לראות את היתרון היחסי של מדינת ישראל, איזה ערך מוסף היא מביאה לזירה הבינלאומית.

רון מלכא: הפיתוח שלו הוא קריטי.

רון מלכא: הוא עומד במקביל ובתיאום עם השדרוג של ההון הפיזי - עם הייצור המתקדם, עם האוטומציה.

רון מלכא: נרצה לעשות תיאום מלא בין ההכשרה והפיתוח של ההון האנושי לבין שדרוג החדשנות והמובילות בהון הפיזי, נרצה לחבר ביניהם בצורה אופטימאלית.

רון מלכא: יוקר המחייה זו החלוקה בין רמת המחירים להכנסה הפנויה במשק.

רון מלכא: פיתוח של ההון האנושי יגדיל את ההכנסה הפנויה.

רון מלכא: אם נגביר את התחרות ואת ההתייעלות נוכל להוריד את רמת המחירים.

רון מלכא: עם רפורמת הייבוא, שהיא אירוע מכונן בכלכלה הישראלית ומשהו שדיברו עליו הרבה מאוד שנים, אנחנו יוצאים עכשיו לדרך.

רון מלכא: אם היא מנוהלת נכון היא תוביל להגברת התחרות ולהקטנת יוקר המחייה.

רון מלכא: אנחנו נרצה לעשות התאמות של חקיקה בהתאם לשינויים ולדינמיקה שיש גם בשוק העבודה העולמי, בהשלכות שלו ובהשתקפות שלו בכלכלה הישראלית.

רון מלכא: נרצה לטייב את הרגולציה.

רון מלכא: רגולציה היא כמו תרופה.

רון מלכא: במינון נכון היא מצילה חיים, אבל אותה תרופה במינון חזק מידי יכולה להרוג.

רון מלכא: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו יוצרים אופטימיזציה ואיזון ברגולציה ובבירוקרטיה.

רון מלכא: אנחנו גם נרצה להגדיל את ההשתתפות של כל אותן אוכלוסיות שלא משתתפות מספיק בעבודה, בכוח העבודה של מדינת ישראל.

רון מלכא: אנחנו נרצה שהן ישתתפו נכון בתעסוקה איכותית.

רון מלכא: זה אמנם אתגר לא פשוט, אחד האתגרים הגדולים של המשק הישראלי, אבל אם נצלח אותו אנחנו נעלה על מסלול של צמיחה מהירה, מואצת, מכלילה כפי שהשרה ציינה, כזאת שמחלחלת לכל המשק.

רון מלכא: אנחנו מתחילים מהדמוגרפיה.

רון מלכא: הדמוגרפיה הישראלית קצת שונה מהדמוגרפיה העולמית.

רון מלכא: הכלכלנים חוזים שהאוכלוסייה העולמית תתייצב בסוף המאה הנוכחית.

רון מלכא: זה לא מה שקורה אצלנו.

רון מלכא: התחזית שלנו אומרת שתוך כ-40 שנים המדינה תכפיל את האוכלוסייה שלה.

רון מלכא: יש פה, כפי שנאמר, שתי אוכלוסיות שלא משתתפות מספיק בכוח העבודה - מה שיוצר הפסד תוצר עצום.

רון מלכא: זה האתגר הראשון במעלה בהבראה ובשיפור של שוק התעסוקה.

רון מלכא: יש לנו את זרוע העבודה שעושה עבודה נאמנה.

רון מלכא: כפי שהשרה ציינה, יש כוח אנושי מצוין במשרד הכלכלה שיוכל לעמוד באתגרים העצומים שאנחנו מציגים.

רון מלכא: משרד הכלכלה היה מאוד פעיל, מאוד אינסטרומנטלי בתקופת הקורונה - לא רק בגלל שהוא מתעסק בנושאים שנוגעים לטיפול של השלטון המרכזי בקורונה, אלא גם בגלל יכולת הביצוע שלו.

רון מלכא: די שאני אתן דוגמה לזה שהממשלה החליטה שהיא רוצה לתת שוברים לאנשי רפואה כאיזו שהיא הכרה והוקרה על הטיפול שלהם ועל המאמץ בתקופת הקורונה.

רון מלכא: משרד הכלכלה בנה מודל יצירתי שניתן היה להוציא אותו לפועל מהר.

רון מלכא: זה רק להראות על היכולת הביצועית האדירה של משרד הכלכלה.

רון מלכא: תקציבים אדירים שהגיעו למשרד הכלכלה נתנו מענה למשק כדי לצלוח את התקופה המאוד מאתגרת הזאת ברמה העולמית.

רון מלכא: אלה תקציבים שניתנו לכלכלה ותעשייה, לזרוע העבודה ולמערך הדיגיטל שהצליח לתת תמיכה למשק, לכל הענפים במשק בתקופה הקשה הזאת.

רון מלכא: משרד הכלכלה והתעשייה רוצה להביא למיצוי של הפוטנציאל הכלכלי של המשק.

רון מלכא: אנחנו קודם כל נרצה להעלות את המשק בחזרה לתוואי הצמיחה שעליו הוא היה טרום הקורונה - משק שהיה בתעסוקה מלאה, עם מובילות לאומית בהרבה מאוד תחומים.

רון מלכא: המותג "ישראל" בעולם צובר הרבה מאוד כוח, ומותג זה נכס שגם מביא הכנסות.

רון מלכא: אנחנו נרצה לחזור לתוואי הזה.

רון מלכא: תחזיות הצמיחה אומרות שאנחנו נצליח לחזור בקרוב לתוואי הצמיחה כפי שהיה לפני הקורונה.

רון מלכא: קשה להגיד "לפני הקורונה", כי אנחנו מבינים שלא יהיה אחרי הקורונה אלא משהו שנלמד לחיות אותו, וגם עוד צפויות אולי הפתעות בעניין הזה.

רון מלכא: אנחנו נרצה להיות כמה שיותר גמישים.

רון מלכא: אנחנו נרצה לבנות את המערכות הכלכליות ככה שיעלו על תוואי הצמיחה ויוכלו להגיב לשינויים כאלה ואחרים שעוד יקרו, וראינו שיש עוד הרבה מאוד הפתעות.

רון מלכא: יש אתגר שאנחנו בעצם מושכים אותו עוד לפני הקורונה, וזה הפריון בישראל.

רון מלכא: ממוצע של תפוקה של עובד לשעה נמוך בכ-20% מהממוצע של מדינות ה-OECD.

רון מלכא: זה אתגר שנצטרך להתמודד איתו.

רון מלכא: פיתוח של ההון האנושי ושדרוג ההון הפיזי תומכים בהעלאת הפריון.

רון מלכא: אנחנו נרצה לראות איך אנחנו בצורה מתכללת מטפלים בכל הנושאים כדי להעלות את הפריון.

רון מלכא: אין סיבה שלא נהיה שם, אבל זה אתגר שעומד לפתחנו.

רון מלכא: יוקר המחייה בישראל הוא גבוה בהשוואה לקבוצת הייחוס שלנו.

רון מלכא: אנחנו כלכלת אי - מה שיוצר הרבה מאוד קשיים של ריכוזיות גבוהה וחשיפה נמוכה.

רון מלכא: אנחנו יוצאים לרפורמת ייבוא, לאירוע מאוד מאוד גדול שמשרד הכלכלה מנהל אותו.

רון מלכא: יש פה ניהול סיכונים מאוד עדין, לכן נבנה מערך פיקוח שלם.

רון מלכא: אנחנו בקשר עם המכס ועם כל הגורמים שיכולים לעזור לנו לאתר הפרות של הרפורמה.

רון מלכא: חברות הביטוח ייכנסו לתחום הזה ויבטחו את היבואנים.

רון מלכא: אנחנו עוברים ממסלול של בדיקה של כל מוצר בכניסה למדינה, למסלול של הצהרה של היבואן ופיקוח בשווקים.

רון מלכא: זה יעלה את התחרות, יגוון את המוצרים, יוריד את המחירים.

רון מלכא: תחרות מביאה ליעילות.

רון מלכא: תחרות לא רק מחלקת נכון את ההכנסות, היא גם מגדילה את היקף ההכנסות שיש לחלק.

אופיר כץ: יש את מס הגודש שמגיע.

אופיר כץ: אתה מכיר אותו?

אופיר כץ: אתם אומרים שהולך להיות יותר ייבוא, שזה דבר טוב, אבל במס הגודש, למשל, משאיות הולכות לשלם את המחיר הגבוה ביותר.

אופיר כץ: האם משרד האוצר פנו אליכם כדי לקבל את חוות דעתכם לגבי מה שמס הגודש יעשה ליוקר המחייה?

רון מלכא: מס הגודש בא מכיוון של ניידות ושיפור תשתיות שתומכות בכל הכלכלה.

רון מלכא: שיפור של התשתיות מאפשר למוביליות יותר גדולה וגם תומך בכל הכלכלה.

אופיר כץ: כניסה של משאית לגוש דן יכולה לעלות כ-100 שקלים ליום.

אופיר כץ: האם פנו אליכם כדי שתחוו את דעתכם כגוף שאחראי על יוקר המחייה?

אופיר כץ: האם עצם זה שמשאיות צריכות לשלם את המחיר הגבוה ביותר עלול להעלות את יוקר המחייה?

אופיר כץ: תבחנו את זה.

רון מלכא: בהחלט צריך לבחון את זה.

רון מלכא: אנחנו לא חלק מהחלטה הזאת היות וזה בתחום של משרד התחבורה, אבל ברור שהכוונה היא הורדת יוקר המחייה.

רון מלכא: הכוונה להתייעלות, למוביליות יותר גדולה, שאמורה לאפשר הורדת עלויות הייצור.

רון מלכא: בסוף זה המחיר ללקוח, בהנחה שתהיה תחרות.

רון מלכא: החלק שלנו שם הוא הגברת התחרות.

רון מלכא: אם אכן תהיה תחרות, ההורדה של עלויות הייצור כתוצאה ממוביליות יותר טובה תתגלגל בסוף ללקוח.

אופיר כץ: אם יכניסו לתל אביב ולגוש דן הרבה מוצרים, זה יגרום להרבה משאיות להיכנס.

אופיר כץ: האם זה שהמשאיות ייכנסו בתדירות יותר גבוהה ויהיה להן תשלום יומי גבוה זה דבר שיגולגל על האזרחים ויעלה את יוקר המחייה?

אופיר כץ: אתה לא חייב לענות לי עכשיו, אבל כדאי שתבדקו את זה.

רון מלכא: אנחנו יורדים לרזולוציות מאוד נמוכות.

רון מלכא: הגדלת הייבוא לא אומרת שבסוף הציבור יקנה יותר.

רון מלכא: השאלה כמה שחקנים יהיו, כמה יצרנים יהיו, מה יהיה מגוון המוצרים.

רון מלכא: זה לא שישתו יותר חלב או ילבשו יותר בגדים.

רון מלכא: היקף המשאיות לא צריך להשתנות באופן מהותי.

רון מלכא: אני לא חושב שזו הרזולוציה של הדיון עכשיו.

רון מלכא: כל רעיון נשמח לבחון לעומקו, את ההשלכות שלו.

אופיר כץ: בקיצור, משרד האוצר לא פנה אליכם.

רון מלכא: אנחנו נמצאים עכשיו, אחרי הקורונה, בפרדוקס התעסוקה, כי מצד אחד יש לנו 400,000 בלתי מועסקים שרובם מובטלים וחלקם כבר התייאשו מלחפש עבודה, ומצד שני יש בין 130,000 ל-170,000, ותלוי מי סופר, משרות פנויות, משרות שלא מצליחים לאייש.

רון מלכא: כשאנחנו פוגשים את התעשייה, פוגשים את ענפי המסחר וענפי המשק, הם אומרים לנו שחסרים להם עובדים.

רון מלכא: לא מדובר בעובדים עם כישורים מאוד גבוהים שלוקח זמן להכשיר, מדובר בעובדים בכישורים נמוכים, כאלה שניתן להכשיר יחסית בקלות.

עופר כסיף: למה אתה רואה את זה כפרדוקס?

עופר כסיף: אני יכול להגיד מדוע זה לא פרדוקס.

רון מלכא: אולי הייתי צריך להגיד שזה לכאורה פרדוקס.

רון מלכא: אנחנו מבינים שיש פה משהו זמני שנובע מכל מיני שינויים זמניים שהם לא ארוכי טווח.

רון מלכא: כמובן שאנחנו מטפלים בזה, זה אחר האתגרים לפתחנו בכניסה ל-2022.

ינון אזולאי: יכול להיות גם בגלל השכר, כמו במטפלות שאנחנו רואים - -

עופר כסיף: זה בדיוק מה שאני מתכוון, תנאי העבודה.

ינון אזולאי: תנאי העבודה ותנאי השכר.

ינון אזולאי: זה כמו במקרה של נהגי אוטובוסים שיש בעיה של תנאי עבודה ותנאי שכר.

ינון אזולאי: גם ממעונות היום אנחנו מכירים את זה, ויש גם שביתה על זה.

עופר כסיף: הייתי בהפגנה של המתמחים שתנאי העסקה שלהם הם בלתי נסבלים.

עופר כסיף: יש לזה השלכות גם ברמות האלו, ותהיינה לזה השלכות.

עופר כסיף: זה מה שהתכוונתי כשאמרתי שאין כאן פרדוקס.

שלמה קרעי: מה מספר המובטלים נכון להיום?

אורנה ברביבאי: אחוז האבטלה התפרסם ממש לפני שבוע.

אורנה ברביבאי: בסך הכל יש ירידה משמעותית, אבל עדיין יש פער לא מוסבר בין כמות החוסרים בידיים עובדות במשק לבין הנתון האובייקטיבי של כמות האנשים המובטלים.

אורנה ברביבאי: יש פער שמחייב אותנו לדחוף קדימה לשוק העבודה.

שלמה קרעי: אז למה חותכים בחצי את התקציב של שירות התעסוקה?

רון מלכא: אחד האתגרים שלנו כמשק זה לשלב אוכלוסיות שכרגע לא משתתפות מספיק בכוח העבודה.

רון מלכא: לא רק לשלב אותן, אלא לשלב אותן עם תעסוקה איכותית, כזאת שתשתלב עם הכיוון שאליו המשק הולך.

רון מלכא: אנחנו מובילים בחדשנות, בטכנולוגיה, ונרצה לשלב אותן בתעסוקה שתאפשר להן להשתכר משכורות ראויות.

רון מלכא: כפי שאמרתי, זה יעלה את הפריון.

רון מלכא: זה נכון בראייה החברתית לא פחות מאשר בראייה הכלכלית, ולשם אנחנו מכוונים.

רון מלכא: התקציב של משרד הכלכלה לשנים 2021, 2022 מסתכם בקצת מעל 10 מיליארד שקלים במצטבר.

רון מלכא: התאגידים ויחידות הסמך שהשרה דיברה עליהם – כ-100 מיליון ₪; מערך הדיגיטל הלאומי - כמעט מיליארד שקל ב-2021 בגלל תקציבי קורונה, וכחצי מיליארד שקל ב-2022; זרוע העבודה ב-2021 - 3.3 מיליארד שקלים וב-2022 - כ-2.4 מיליארד שקלים.

רון מלכא: הירידה הזאת היא בעיקר בגלל תקציבי קורונה וקצת ירידה בתקציב מעונות יום.

רון מלכא: תקציב כלכלה ותעשייה הוא פחות או יותר באותו סדר גודל כפי שהיה ב-2021 – 1.32 מיליארד ₪.

רון מלכא: תקציב שירות התעסוקה שהיה ב-2021 כ-400 מיליון שקל, ב-2022 עומד על 220 מיליון.

רון מלכא: כפי שאמרתי, אנחנו יוצאים לרפורמות משמעותיות.

רון מלכא: ייבוא ותקינה הם בעיני אירוע מכונן בכלכלה.

רון מלכא: את ההכשרות המקצועיות נרצה להתאים לצו השעה, למגמות העולמיות כפי שאנחנו רואים אותן משתקפות בכלכלה הישראלית.

רון מלכא: הן בסופו של דבר יביאו למיצוי את היתרון היחסי שלנו בזירה הבינלאומית.

רון מלכא: מדובר על זירה גלובאלית ששם היכולת שלנו למנף, כפי שאמרה השרה, את היכולות המקומיות שלנו, לעשות להן ממש שדרוג בכלכלה העולמית, לפתוח שווקים ולהוביל בהם.

רון מלכא: שם טמון הפוטנציאל הכלכלי.

אופיר כץ: איפה מושקע יותר?

אופיר כץ: לפי מה שאני רואה, רוב התקציב יורד.

אופיר כץ: איפה ההשקעה הזאת?

רון מלכא: איזה תקציב יורד?

אופיר כץ: מ-2021 ל-2022 זרוע העבודה יורד, שירות התעסוקה יורד, מערך הדיגיטל הלאומי יורד.

אופיר כץ: אם הכל יורד, לאן זה הולך?

רון מלכא: הפער בין תקציבי 2021 ל-2022 הוא בגלל תקציבים יעודיים וחד-פעמיים להתמודדות עם הקורונה.

רון מלכא: זה נכון גם בדיגיטל, אבל בזרוע העבודה יש את עיקר הסכום.

רון מלכא: יש עוד סכום קטן של ירידה במעונות יום.

רון מלכא: בשירות התעסוקה זה הכל תקציבי קורונה, ובכלכלה ותעשייה - -

שלמה קרעי: זו הירידה במעונות היום שעושים לכם, גפני.

משה גפני: מה זה "לנו"?

שלמה קרעי: שלא נותנים סבסוד למעונות היום.

רון מלכא: הרפורמה האחרונה החשובה היא טרנספורמציה דיגיטלית.

רון מלכא: המעבר לדיגיטל הוא מנוף כלכלי חשוב מאוד שאנחנו מאיצים.

רון מלכא: אנחנו מרגישים ששם נוכל להביא לידי מיצוי יותר טוב את הפוטנציאל הכלכלי במדינה.

רון מלכא: כיצד מפולח תקציב משרד הכלכלה והתעשייה?

רון מלכא: אנחנו רואים שאין שינויים גדולים בין 2021 ל-2022.

רון מלכא: בתוך כל אחד מהתחומים אנחנו נעשה התאמות.

רון מלכא: כפי שאמרנו, מדובר על שווקים דינאמיים שנעשים יותר ויותר דינאמיים.

רון מלכא: אנחנו חלק ממגמות כלל עולמיות.

רון מלכא: כפי שהשרה ציינה, יש מגמה כלל עולמית של ירידה בכמות עובדי הייצור כתוצאה ממעבר לאוטומציה ועלייה בתחום המסחר והשירותים.

רון מלכא: באופן ציורי אני יכול להגיד שמי שמייצר נעלים, בעתיד יעשה foot massage.

רון מלכא: אנחנו מבינים שיש מעבר כזה, לכן אנחנו מתאימים את עצמנו למגמות האלו.

רון מלכא: ההתנהלות שלנו, ההכנה והתמיכה שלנו במשק צופה פני עתיד, לאן העולם הולך, לאן אנחנו צריכים ללכת, ושם ממוקם היתרון היחסי שלנו.

רון מלכא: לפי זה נתמוך בתעשייה.

רון מלכא: המגמה היא לעבור מתמיכות שיוצרים עיוותים כלכליים, לתמיכות ישירות.

רון מלכא: רפורמת הייבוא היא דוגמה לזה שאנחנו מסירים חסמים שיוצרים עיוותים גדולים.

רון מלכא: את מי שנרצה לתמוך, לחזק ולשמר נדע לעשות את זה בצורה ישירה.

רון מלכא: יש לנו ארגז כלים מגוון שאנחנו מגוונים ומעשירים אותו בהתאם להתפתחויות הכלכליות.

רון מלכא: אנחנו מעודדים הקמה של מפעלים והרחבה שלהם בעיקר בפריפריה.

רון מלכא: יש לנו תכניות להעלאת הפריון בתעשייה, במסחר ובשירותים.

רון מלכא: המדינה כמדינה מפתחת אזורי תעשייה.

רון מלכא: ככלל אני יכול להגיד שאנחנו נכנסים במקומות שבהם אנחנו מזהים כשלי שוק.

רון מלכא: כששיווי המשקל שנוצר בשוק הוא לא אידיאלי מזווית הראייה של המשק - שם אנחנו מתערבים כדי לעודד ולתת מבנה תמריצים נכון שיביא למיצוי של הפוטנציאל הכלכלי הזה.

רון מלכא: אם זיהינו שיש מקומות שבהם אין מספיק אזורי תעשייה, אנחנו מפתחים אותם בעצמנו ויוצרים אותם יותר אטרקטיביים לתעשייה.

רון מלכא: אנחנו מעודדים השקעות ושת"פ תעשייתי, רוצים לעודד רכש של כחול לבן כדי לתמוך בתעשייה המקומית שמאוד מאוד חשובה לנו.

רון מלכא: אנחנו רוצים תעסוקה נכונה, הכרחית, ברמות שכר ראויות.

רון מלכא: כפי שאמרתי, זו באמת עבודה שלמה, הוליסטית שמסתכלת על הצרכים.

רון מלכא: אנחנו מייצרים פלטפורמה שמאפשרת לנו בצורה הכי מתקדמת שאפשר לנתח את הצרכים של הביקוש לעובדים, את היצע העובדים, כדי לראות איך אנחנו יכולים לעשות התאמה במסגרת כישורים, הכוון, יצירת מוטיבציות.

רון מלכא: זה הרבה פעמים קשור במיתוג של מקצועות, איזה טרנד כללי עולמי שאנשים רוצים לעבוד במקצוע מכובד שגם משלם טוב.

רון מלכא: זה לשדרג את ההון הפיזי, כדי שמכל עובד נוכל להפיק יותר וגם שהעובד יקבל שכר יותר גבוה.

רון מלכא: קידום של עסקים קטנים ובינונים זה מנוע צמיחה מרכזי של המשק.

רון מלכא: אנשים בטעות סוברים שהחברות הגדולות הן אלו שיוצרות את הצמיחה.

רון מלכא: ממש לא.

רון מלכא: העסקים הקטנים והבינוניים מקבלים מאיתנו יחס מיוחד כי הם בסוף מנוע הצמיחה.

רון מלכא: אנחנו תומכים בהם, מעודדים אותם, נותנים הלוואות מסובסדות - כמובן בצורה מחושבת - ומלווים אותם עם יועצים מיוחדים.

רון מלכא: אנחנו מנסים לאפשר להם לצמוח ולהתפתח.

רון מלכא: זאת הצמיחה שלנו.

רון מלכא: חדשנות זה השם השני של מדינת ישראל.

רון מלכא: אנחנו מובילים בחדשנות, זה ברור, ואנחנו רוצים להביא חדשנות במגזר העסקי.

רון מלכא: כמובן שנדרשות תשתיות לחדשנות עסקית.

רון מלכא: אם זיהינו שאנחנו משק בתעסוקה מלאה, נצטרך להשקיע יותר באוטומציה ובהון הפיזי.

רון מלכא: על אף שרשות החדשנות לא אצלנו, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה כדי לראות איך רשות החדשנות מתחברת לצרכים של התעשייה כפי שאנחנו מזהים.

אופיר כץ: בתמרוץ התעסוקה רשום מסלול תעסוקה בפריפריה.

אופיר כץ: האם לא נותנים תמריצים לפתח תעשייה בפריפריה?

רון מלכא: חוק עידוד השקעות הון מתמקד בפריפריה.

אופיר כץ: מהמצגת שקיבלנו מה-מ.מ.מ אנחנו רואים שיש ירידה של 7% במענקי הרשות לחדשנות.

אופיר כץ: מ-2010 ל-2020 יש ירידה של 7% במענקי הרשות לחדשנות למחוזות דרום וצפון.

רון מלכא: משרד המדע יבוא ויציג את התקציב של רשות החדשנות, כי רשות החדשנות עברה ממשרד הכלכלה למשרד המדע.

אופיר כץ: אתם מודעים לנתון הזה?

רון מלכא: אני לא הייתי מודע.

אלכס קושניר: אופיר, אתה צודק, יש פער, ההשקעה בפריפריה משום מה יורדת.

רון מלכא: כפי שאמרתי, רפורמת הייבוא היא רפורמה משמעותית ביותר, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרדי הממשלה.

רון מלכא: מה שהיא תעשה זה תפתח את המשק לייבוא נוסף, תאפשר תחרות, תאפשר גיוון של מוצרים.

רון מלכא: זה יגביר את היעילות וגם יוריד את המחירים.

רון מלכא: לא רק זה – הייבוא ייצור תשתיות יותר נכונות לצמיחה יותר בריאה ונכונה, למיצוי יותר נכון של גורמי היצור שלנו במשק.

רון מלכא: אנחנו נעבור לתקינה אירופאית ולרגולציה אירופאית.

רון מלכא: מה שנכון לאירופה ולמשקים מפותחים אחרים בעולם יכול גם להתאים גם לנו, אלא אם כן נזהה שיש איזה שהוא מקום שמסכן חלילה את בטיחות הציבור שהיא לנגד עינינו.

רון מלכא: זה יאפשר פתיחה של המשק לייבוא.

רון מלכא: אנחנו נבחן היכן לא נדרשים תקנים ישראלים ייחודים שהיוו חסם לייבוא.

רון מלכא: אם זה לא משהו שהוא בטיחות הציבור או מחייב איזו שהיא התייחסות מיוחדת, אנחנו נשחרר את החסם הזה.

רון מלכא: אנחנו נעודד ייבוא מקביל.

רון מלכא: מאוד חשובה היכולת לאפשר לעוד יבואנים להביא את אותם מוצרים כדי שלא יהיה מונופוליזם בתחום של הייבוא.

רון מלכא: זה ישחרר הרבה חסמים, יפתח את התחרות.

רון מלכא: אנחנו נרצה לראות את זה משתקף גם במחירים.

רון מלכא: קיבלנו לזה תקציב ייעודי.

רון מלכא: אנחנו בונים תכנית שלמה של פיקוח ואכיפה.

רון מלכא: כפי שאמרתי, זה ניהול סיכונים שונה, לכן אנחנו בונים את המשקולת המאזנת של פיקוח אפקטיבי ומרתיע, סנקציות משמעותיות למי שיפר.

רון מלכא: יש לנו שיתוף פעולה עם רשויות המכס, עם חברות הביטוח שמבטחות, עושות חיתום, נותנות הערכת סיכון לכל יבואן.

רון מלכא: בסוף זו ראייה כוללת שאנחנו חושבים שתביא הרבה בשורה למשק.

משה גפני: אתם בקשר עם העובדים של מכון התקנים?

רון מלכא: כל הזמן.

משה גפני: הם מסכימים לכל התכניות האלו?

רון מלכא: הם תומכים ברפורמה.

משה גפני: כולם תומכים ברפורמות.

משה גפני: האם העובדים מרוצים?

משה גפני: היו בעיות איתם לפני כמה שנים כשהתחילו לדבר על הרפורמה.

רון מלכא: אנחנו בקשר.

רון מלכא: יש מו"מ, יש דיונים.

רון מלכא: אנחנו מנסים לאזן בין כל הרצונות.

משה גפני: אחת הבעיות הייתה בנוגע לעובדים של מכון התקנים.

משה גפני: זה שאתם מנהלים איתם מו"מ זה יפה, השאלה אם הם מסכימים, לא מסכימים.

משה גפני: איפה אנחנו עומדים עם זה?

אורנה ברביבאי: אני אתייחס לזה.

רון מלכא: הייתה ועדה בהובלה של משרד הכלכלה והתעשייה שזיהתה את הצורך להשקיע במסחר ושירותים, להגדיל את הפריון שם.

רון מלכא: אנחנו הולכים להקים אגף בכיר במשרד הכלכלה שיתייחס ויהיה הכתובת של ענפי המסחר והשירותים, יטפל בהם בצורה פרטנית.

רון מלכא: אנחנו חושבים שזה יביא מנוע צמיחה נוסף למשק.

רון מלכא: תקציב זרוע העבודה הוא תקציב משמעותי.

רון מלכא: החיבור של זרוע העבודה לזרוע הכלכלה והתעשייה יוצר את השלם, מאפשר לנו לראות בצורה הוליסטית את כל מה שיוצר את פונקציית הייצור של המשק.

רון מלכא: פעילויות רחבות שזרוע העבודה ושירות התעסוקה עושים: עידוד לתעסוקה, יצירת מוטיבציה לאנשים לצאת לעבוד באמצעות הכוון ובאמצעות יצירת מקומות עבודה אטרקטיביים במיקוד שלהם ובאפיון שלהם.

רון מלכא: אנחנו נרצה להסדיר את שוק העבודה כך שיהיה מאוזן בין הצרכים של המעסיקים לצרכים של המועסקים.

רון מלכא: כמובן שיש פעילויות שלמות ששירות התעסוקה עושה כדי ליצור את המצ'ינג הזה בין הביקוש לעובדים לבין ההיצע של העובדים, כי שם חבוי הפוטנציאל הכלכלי.

יאיר גולן: בתחום הבטיחות והבריאות התעסוקתית בולטות לעין שתי עובדות.

יאיר גולן: האחת – ריבוי תאונות הבנייה והנפגעים כתוצאה מתאונות בנייה, והשנייה - הטיפול החסר בכל מה שקשור במחלות תעסוקתיות, בעיקר במחלות שהן תוצאה של חשיפה לגורמים כימיים.

יאיר גולן: במסגרת השנה הזאת, וכמובן בכניסה ל-2022, הכוונה היא לטפל בשבעה תחומים שנוגעים לבטיחות בבנייה.

יאיר גולן: אחד - בתחום ההכשרות וההסמכות, ופה היעד הוא להגיע למצב שאין פועל שנכנס לאתר בנייה שלא עבר איזו שהיא הכשרה והסמכה; שניים – בכל הנושא של החקיקה, התקינה והאכיפה; שלוש - בכל מה שקשור בהטמעת טכנולוגיה מתקדמת ואמצעים אחרים; ארבע – בכל מה שקשור בדיווח ובניית מאגר נתונים אמין ואחוד; חמש - בכל מה שקשור בחניכה, בקרה ופיקוח; שש - בכל מה שקשור בארגון ומיצוי יכולות פנימיות בתוך האגף, בתוך המשרד; שבע - בכל מה שקשור בחקירה, למידה והפקת לקחים.

יאיר גולן: הכוונה בטווח של השבועיים הקרובים לקדם את תכנית הכוכבים שנבנתה יחד עם ההסתדרות וארגון הקבלנים בוני הארץ.

יאיר גולן: זאת תכנית שתכליתה להגיע למצב של הרחבה ניכרת בכל מה שקשור להכשרה והסמכה של חברות הבנייה העוסקות בענף.

יאיר גולן: התכנית הזאת היא ברמת מוכנות גבוהה ותיושם לאלתר.

יאיר גולן: התחום השני זה הסדרת תחום ההכשרות וההסמכות למקצועות הבנייה.

יאיר גולן: הכוונה היא להסמיך עוד מכללות בארץ שיהיה בהן את הידע ואת המורים המתאימים.

יאיר גולן: הן יוכלו להסמיך עובדים, כולל עובדים יומיים.

יאיר גולן: הכוונה פה היא להרחיב באופן ניכר את תחום ההכשרה וההסמכה.

יאיר גולן: מיקוד פעולות הפיקוח והאכיפה קשור לתכנית הכוכבים.

יאיר גולן: ברגע שיהיו לנו יותר ויותר חברות שמצייתות לתרבות אכיפה מתקדמת, נוכל למקד את המספר המוגבל של המפקחים הפועלים במשרד לאותן חברות, לאותם קבלנים קטנים ובינוניים שאצלם תרבות הבטיחות איננה מוטמעת.

יאיר גולן: הדבר הבא הוא קידום אחריות הרשויות המקומיות לאתרי הבנייה בתחומן.

יאיר גולן: למרות שסעיף 236 בפקודת העיריות קובע שחלה אחריות מלאה של הרשויות על הבטיחות בתוך אתרי הבנייה, האחריות הזאת איננה ממומשת היום.

יאיר גולן: הכוונה היא להגיע יחד עם השלטון המקומי למצב שהאחריות הזאת תמומש בעתיד.

משה גפני: דיברתם עם השלטון המקומי?

יאיר גולן: התחלנו שיח עם השלטון המקומי.

יאיר גולן: אני עתיד להיפגש בשבוע הבא עם חיים ביבס כדי לדבר איתו על העניין הזה.

אורנה ברביבאי: נפגשתי איתו כבר.

ינון אזולאי: כמה מפקחים חסרים?

יאיר גולן: כל הגישה שאנחנו עכשיו נוסיף עוד ועוד תקנים ונשלם עוד ועוד כסף על מנת להעסיק מפקחים, היא גישה בלתי אפשרית.

ינון אזולאי: השאלה אם לשלטון המקומי יש מספיק מפקחים.

יאיר גולן: לשלטון המקומי יש אגפי פיקוח מפותחים למדי.

יאיר גולן: הם היום מפקחים על כל מה שקשור מחוץ לגדר אתר הבנייה.

יאיר גולן: אנחנו צריכים להגיע למצב שהם ממלאים את הוראת החוק.

יאיר גולן: החוק מדבר גם על פיקוח בתוך אתר הבנייה.

יאיר גולן: כמובן שאי אפשר לכפות את זה הר כגיגית אלא צריך לעבוד עם השלטון המקומי ברוח טובה ובהסכמות.

יאיר גולן: צריך להגיע למצב שהמשרד מספק הדרכה, הסמכה של המפקחים בתוך הרשויות.

יאיר גולן: אנחנו חייבים להגיע למצב שגם הרשויות מעורבות בעניין.

יאיר גולן: בכל רגע נתון יש למעלה מ-12,000 אתרי בנייה במדינת ישראל.

יאיר גולן: ברור ש-60 המפקחים של משרד הכלכלה והתעשייה לא מסוגלים לטפל בכל האתרים האלה, מה גם שהמפקחים האלה מפקחים גם בתעשייה, לא רק בבנייה.

יאיר גולן: אנחנו חייבים לייצר פה שיטה שעובדת.

יאיר גולן: הנושא של מעורבות השלטון המקומי הוא אחד הנדבכים המרכזיים בהורדת ההיקף הבלתי נסבל של תאונות הבנייה.

משה גפני: זה החזון, זה לא דבר מעשי.

יאיר גולן: אני מתכוון לתרגם את החזון למעשה.

יאיר גולן: זה בפירוש היעד.

אורנה ברביבאי: לא היינו פה ב-12 השנים האחרונות.

אורנה ברביבאי: אנחנו עושים כל מאמץ לצמצם את הפער שנוצר במשך הרבה מאוד שנים.

יאיר גולן: אנחנו לוקחים את הנושא הזה בשיא הרצינות.

יאיר גולן: התחום הבא הוא כל הנושא של ייעול פעולות ההדרכה, ההסמכה והפיקוח בתוך המשרד.

יאיר גולן: הכוונה שלנו היא להסתכל פנימה ולמצות טוב יותר את המשאבים הקיימים בתוך המשרד כדי לייעל את פעילות הפיקוח.

יאיר גולן: הנושא האחרון הוא קידום חוק בטיחות לאומי שנדרש לאגד את שפע התקנות, החוקים והפקודות הקיימים היום שחלקם שייכים לימים של טרם הקמת המדינה.

יאיר גולן: הנושא הזה דורש רביזיה מקפת.

יאיר גולן: אני רוצה לומר מילה על נושא המחלות התעסוקתיות.

יאיר גולן: במדינת ישראל מתים מידי שנה למעלה מ-800 אנשים ממחלות תעסוקתיות.

יאיר גולן: הנתונים בנושא הזה הם נתוני חסר.

יאיר גולן: מידי שנה מתווספים עוד 2,000 דיווחים על מחלות תעסוקתיות חדשות.

יאיר גולן: הנתונים האלה הם נתונים מבהילים.

יאיר גולן: אני קורא לזה המוות השקט.

יאיר גולן: זה לא נמצא בתשומת הלב הציבורית.

יאיר גולן: הנושא של מחלות שנגרמות כתוצאה מגורמים כימיים זה הגורם הבעייתי ביותר, הקטלני יותר, והכוונה היא לטפל בזה לעומק.

יאיר גולן: ברגע שנסדיר טוב יותר את ענף הבנייה שהיום דורש את מרב תשומת הלב, נוכל להפנות יותר משאבים, יותר אנשים לטיפול בנושא של המפעלים הכימיים במדינת ישראל.

רון מלכא: אתם רואים את תקציב הדיגיטל הלאומי.

רון מלכא: הירידה מ-960 מיליון שקל ל-530 מיליון היא ירידה של תקציבי קורונה.

רון מלכא: אנחנו עושים שדרוג משמעותי, טרנספורמציה דיגיטלית משמעותית בשירות הציבורי שתטייב את השירות ללקוח, לאזרח.

רון מלכא: יהיה אזור אישי שיאפשר לאזרח ולעסק לראות את כל הזכויות, את כל האפשרויות.

רון מלכא: הם לא יצטרכו לחפש את זה, זה יהיה נגיש להם.

אלכס קושניר: מתי אתם מתכוונים לעשות את זה?

רון מלכא: בימים אלה עובדים על הדברים האלה.

רון מלכא: כל אזרח יכניס את הפרופיל שלו ויוכל לראות איזה זכויות יש לו, מה הוא יכול לקבל מהשירות הציבורי.

רון מלכא: כרגע כבר יש אזרחים ותיקים ואזרחים עם מוגבלות, כשבהמשך זה יכלול את כל אזרחי המדינה.

רון מלכא: היכולת שלנו להצליח מאוד קשורה ביכולת שלנו להבין את רחשי המשק.

רון מלכא: אנחנו כל הזמן עם יד על הדופק, אנחנו כל הזמן בקשר עם כל הענפים של המשק – הארגונים היציגים, המגזר העסקי.

רון מלכא: הם מבינים את הצרכים, את הבעיות ואת הקשיים.

רון מלכא: אנחנו מקיימים פורומים, פגישות שוטפות.

רון מלכא: יש לנו אנשי קשר שנמצאים בקשר עם כל ענפי המשק על כל הרבדים שלו כדי להבין טוב את הצרכים ושגם המענה שלו יהיה מענה שמותאם הכי טוב שאפשר לצרכים של המשק.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לשרה על הסקירה, לסגן השר ולמנכ"ל.

אחמד טיבי: מזה שנים רבות אנחנו מציפים בוועדת הכספים ובוועדת הכלכלה את הנושא של אזורי התעשייה בחברה הערבית, בישובים הערבים.

אחמד טיבי: משום מה אנחנו ב-2021 במצב שבו הנושא של אזורי התעשייה בחברה הערבית מתאים לישראל הראשונה של לפני 50 שנה.

אחמד טיבי: כמעט ואין אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: הדרישה היא להקמת אזורי תעשייה, אזורי תעסוקה ואזורי תעשייה משותפים בישובים ערבים ויהודים.

אחמד טיבי: למה זה חשוב?

אחמד טיבי: א', זאת זכות, וב', זה מקור תעסוקה, במיוחד בחברה שכורעת תחת נטל האבטלה.

אחמד טיבי: שיעור האבטלה בחברה הערבית הוא הגבוה ביותר.

אחמד טיבי: בשנת הקורונה האבטלה גברה, לכן הקריסה הכלכלית גדלה וסיכנה את החברה.

אחמד טיבי: כאשר יש אבטלה וקריסה כלכלית גם שיעור הפשיעה גדל.

אחמד טיבי: קיבלתי נייר עמדה ממרכז מוסאוא שמדבר על כך שצריך להשקיע כמיליארד שקל בהקמת אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה בשנת הכספים הזאת.

אחמד טיבי: עד לרגע זה אנחנו לא רואים את זה בתקציב.

אחמד טיבי: היו הבטחות מהממשלה הקודמת ומהממשלה הזאת אבל אין עדיין אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: יש טבלאות השוואה, גברתי השרה, בין ישובים יהודים לערבים מבחינת חיוב ארנונה, גביית ארנונה, שיעור עסקים, שטחי תעשייה ומלאכה.

אחמד טיבי: שטח התעשייה והמלאכה מבחינת מטר מרובע לנפש בישובים ערבים שהם סוציו אקונומי אחד עד שלוש הוא 0.93, ואילו בישובים יהודים הוא 3.29.

אחמד טיבי: תראו איזה פער.

אחמד טיבי: מדובר בפער של 254%.

אחמד טיבי: המספרים האלה אומרים הכל.

אחמד טיבי: אם יש נושא שאנחנו מתרכזים בו מול המשרד זה אזורי התעשייה.

אחמד טיבי: בישוב טייבה, שבו אני גר, יש אזור תעשייה.

אחמד טיבי: השם שלו הוא אזור תעשייה, אבל כדאי שתבקרו במקום כדי לדעת שהשם לא מתאים, לא ממש מתאים לאזור תעשייה.

אחמד טיבי: זה רחוק מלהיות אזור תעשייה כמו שקיים בכפר סבא, זה משהו אחר לחלוטין.

אחמד טיבי: יש אנשי עסקים בטייבה, יש בתי מלאכה בטייבה שצריכים יותר אפשרויות.

אחמד טיבי: כאשר זה יוקם זה יכניס יותר ארנונה לרשות המקומית, זה ייתן צמיחה לכל הישובים.

אחמד טיבי: היום התחילה השביתה של מעונות היום, שביתה של אלפי עובדות המעונות.

אחמד טיבי: יש אלפי ילדים ללא מסגרת היום.

אחמד טיבי: השכר הממוצע של המדריכות האלו הוא 5,000 שקל.

אחמד טיבי: יש להן שחיקה של השכר ותנאי תעסוקה לא הולמים.

אחמד טיבי: אמנם הנושא הזה מחולק לשלושה משרדים, אבל משרד הכלכלה עוסק בנושא.

אחמד טיבי: נשמח לשמוע מה אתם עושים כדי לבוא לקראת הדרישות הצודקות של המדריכות האלו.

אופיר כץ: סגן השר יאיר גולן, בממשלה הקודמת תקפת שאנחנו ממשלה מנופחת, בזבזנית, מושחתת, ושאלת למה צריך שרים וסגני שרים.

אופיר כץ: היום אתה סגן שר.

אופיר כץ: רציתי לדעת לאיזה יאיר גולן להאמין – לזה שעכשיו יושב על הכיסא, או לזה שאמר שסגני שרים זה דבר מבוזבז ומיותר.

אופיר כץ: גברתי השרה, תודה על הסקירה שלך.

אופיר כץ: אני חוזר לנושא של הפריפריה.

אופיר כץ: נכון שהחדשנות עוברת למשרד המדע, אבל במקום שנראה עלייה של משקיעים באזורי תעסוקה בפריפריה אנחנו רק רואים ירידה.

אופיר כץ: למרות שזה בתהליך של העברה למשרד אחר, כל הכלים, כל הנתונים נמצאים אצלכם.

אופיר כץ: אני חושב שכן חשוב שתפיקו איזה שהוא דוח כדי להבין למה הייתה הירידה הזאת, כדי לראות איך אנחנו מעלים את האחוזים בהשקעה בפריפריה.

אופיר כץ: אני אשמח אם תעשו בדיקה כזאת שגם אנחנו חברי הוועדה נקבל.

ולדימיר בליאק: אני חייב להגיד שלאורך השנים שהסתכלתי על הפעילות של משרד הכלכלה תמיד הייתה לי תחושה שהוא לא מממש את הפוטנציאל האדיר הטמון בו, אבל בשלושה או בארבעת החודשים האחרונים, וזה גם עלה מהמצגת שהצגתם, אנחנו רואים את השינוי ואת התנופה.

ולדימיר בליאק: יישר כוח גדול.

ולדימיר בליאק: שלוש שאלות שמתייחסות לשלושת האתגרים של המשרד.

ולדימיר בליאק: קודם כל לגבי רפורמת הייבוא.

ולדימיר בליאק: בחוק שהוצג בוועדת הכלכלה היו כמה החרגות מהרפורמה.

ולדימיר בליאק: השאיפה שלנו הייתה כמה שיותר להרחיב את הרפורמה, כי זה מה שאמור להשפיע באופן משמעותי על יוקר המחייה.

ולדימיר בליאק: האם אתם רואים לנכון לבטל את ההחרגות ולהרחיב את הרפורמה כמה שניתן?

ולדימיר בליאק: התכנית שהוצגה בממשלה הקודמת בנושא של הכשרות נוצלה רק ב-39%.

ולדימיר בליאק: האם 950 מיליון השקלים שנשארו שם הולכים לאיבוד או שאפשר לנצל אותם בתקציב החדש?

ולדימיר בליאק: האתגר השלישי זו התמיכה ההיקפית בעסקים הקטנים, כי זה מנוע הצמיחה העיקרי של המשק.

ולדימיר בליאק: אני אשמח אם תוכלו להרחיב בנוגע למה שניתן לסוכנות לעסקים קטנים.

עופר כסיף: תודה רבה, אדוני היושב, ותודה רבה על המצגת ועל ההסבר.

עופר כסיף: סגן השר, הצגתי בפניך את הצעות החוק שלי שקיימות מהכנסת ה-21 לגבי בטיחות בענף הבניין.

עופר כסיף: אחת מההצעות הייתה הצעת חוק בטיחות בתעסוקה.

עופר כסיף: ההצעה מדברת על איחוד של המוסד לבטיחות וגהות יחד עם מינהל הבטיחות.

עופר כסיף: אחת מהסיבות לריבוי התאונות זה שאין תיאום בין שני המוסדות האלה.

עופר כסיף: האם הדבר הזה נשקל?

עופר כסיף: אני חושב שהוא קריטי.

עופר כסיף: אני מזכיר לכולם שלפני מספר שנים עודדו הסכם בין הממשלה הקודמת קודמת לבין ההסתדרות בנושא בניין.

עופר כסיף: היה גם איום בשביתה של ההסתדרות.

עופר כסיף: האם יש תיאום עם ההסתדרות בכל הנושא של המאבק בתאונות בתכנית שאתה הצגת?

עופר כסיף: כתבתם פה תמרוץ תעסוקה בפריפריה ואוכלוסיות יעד.

עופר כסיף: למי הכוונה באוכלוסיות היעד?

עופר כסיף: איך זה בדיוק אמור להיעשות, לרבות מה התקציב שאתם מייעדים לכך?

עופר כסיף: כנ"ל לגבי הפריפריה בכלל, לא רק בחברה הערבית.

עופר כסיף: ממה שנאמר והוצג פה, יש ארבעה יעדים מרכזיים בתקציב של המשרד: הגברת הצמיחה והפריון, הגברת רמת התחרות במשק, שיפור כושר התחרות וקידום פעילות בינלאומית כלכלית, וחיזוק העסקים הקטנים והבינוניים כמנוע צמיחה.

עופר כסיף: אני לא אכנס כאן לוויכוח האידיאולוגי שיש לי לגבי חשיבות הצמיחה והתחרות כי מי שמכיר אותי יודע שהתפיסה שלי קצת שונה, אלא אני אקח את היעדים האלה כפי שהם מוצגים.

עופר כסיף: מה הוא התקציב שמיועד ספציפית לכל יעד?

עופר כסיף: מה הוא החלק שמיועד לפריפריה?

עופר כסיף: מה החלק המיועד ספציפית לחברה הערבית?

עופר כסיף: איך נמדדת ההצלחה של מימוש כל יעד?

עופר כסיף: מה הם הקריטריונים להצלחה?

עופר כסיף: האם יש מנגנונים להגנת הציבור מפני התוצאות של התחרות?

עופר כסיף: האם יש מנגנונים שיגנו על היצרנים המקומיים מפני אותו ייבוא, ואם יש, מה הם?

עופר כסיף: אנחנו יודעים שאין כרגע תקציב ייעודי לתכנית מקיפה בנושא של הכשרות מקצועיות, ואנחנו גם יודעים שבקופסת הקורונה של התקציב הקודם נשאר עודף של קרוב למיליארד שקל.

עופר כסיף: על פניו נראה שהכסף הזה הולך לאיבוד כי לא הולכים להשתמש בו להכשרות מקצועיות.

עופר כסיף: אני אשמח לדעת שלא כך הוא.

עופר כסיף: אנחנו יודעים, גם לאור מה שהוצג פה, שהפריון יעלה אם תהיינה הכשרות מקצועיות לאור המציאות שנוצרה בעקבות הקורונה.

עופר כסיף: אני מסתכל על המסמך של המ.מ.מ ואני רואה שבקרב גברים ערבים יש רק שני אחוז שמועסקים בהייטק, ובקרב נשים ערביות אין בכלל.

עופר כסיף: בקרב החרדים רק אחוז אחד בלבד מועסק בהייטק.

עופר כסיף: יש אפשרות שההכשרות המקצועיות תפנינה בדיוק לאוכלוסיות האלו, תגדלנה את הנוכחות שלהן גם בהייטק.

עופר כסיף: האם הדבר הזה נלקח בחשבון, ומה מתכוונים לעשות לגביו?

מאיר יצחק הלוי: גברתי השרה, סגן השרה, המנכ"ל, אני מאחל לכם הצלחה רבה במשימות הניצבות בפניכם.

מאיר יצחק הלוי: אני מכיר את המשרד הזה לאורך השנים.

מאיר יצחק הלוי: אין ספק, כפי שאמר ולדימיר, שזה משרד עם פוטנציאל אדיר שצריך להביא לידי מימוש.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להתמקד בנושא של המשאב האנושי ולומר שמשבר הקורונה הביא איתו הזדמנויות.

מאיר יצחק הלוי: ההזדמנות המשמעותית ביותר ברלוונטיות למשרד שלכם היא לעשות את הרביזיה בענף העבודה במדינת ישראל אחרי הבוקה ומבולקה שהיה פה לאורך השנים האחרונות שבהן 700 משרדים טיפלו בכל הנושא של הסבות מקצועיות.

מאיר יצחק הלוי: אני מציע שנלמד פעם אחת מה קרה.

מאיר יצחק הלוי: אולי מהפאשלות נלמד לבאות, כי לא היה כאן שום רצון טוב למעט ניפוח משרדים והתחככויות בין משרד למשרד.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שכדאי גם את זה ללמוד.

מאיר יצחק הלוי: מאוד חשוב לדעת האם ההכשרות המקצועיות מתחברות לפוטנציאל ההשמה.

מאיר יצחק הלוי: נראה שחיפשו מרצים שרצו לתת להם עבודה מבלי לחשוב מי הסטודנטים ולאן בסוף הם יגיעו.

מאיר יצחק הלוי: צריך לראות מה האזור דורש, רק אז לראות איזו השמה.

מאיר יצחק הלוי: צריך לחבר את שני הדברים, הם לא יכולים להיות תלושים אחד מהשני.

יאיר גולן: השמה וליווי.

מאיר יצחק הלוי: מסלולי התוכן, ליווי והשמה, ואם אפשר - גם העניין האזורי.

מאיר יצחק הלוי: מה הממשק שקורה בין המשרד לבין מערכת החינוך בחלק של הנתיבים הטכנולוגיים בבתי הספר?

מאיר יצחק הלוי: אנחנו יודעים שיש נסיגה סטריאוטיפית.

מאיר יצחק הלוי: לעבוד היום בעבודות שהן בנתיבים הטכנולוגיים הפך להיות משהו שההורים מאוד לא אוהבים.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך לעשות מעשה.

מאיר יצחק הלוי: אני מניח שאתם יודעים טוב ממני שיש דרישה לעבודות כפיים, ולא משנה כרגע אם זה חרט, רתך.

מאיר יצחק הלוי: צריך להשיב גם את העניין הזה לתוך המערכת.

מאיר יצחק הלוי: נושא נוסף שאני רוצה להעלות זה כל הנושא של עבודה מועדפת.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך לעשות גם בעניין הזה רביזיה.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, נמצאת הצעת חוק שמבקשת להרחיב את הנושא של עבודה מועדפת.

מאיר יצחק הלוי: אם כבר יש לנו עובד "כלוא", בוא נכשיר אותו.

מאיר יצחק הלוי: לא כולם חייבים להיות בהייטק.

מאיר יצחק הלוי: אם יש בחורות יהודיות, ערביות דרוזיות, חרדיות שרוצות ללמוד הנהלת חשבונות, אין שום סיבה בעולם שלא נחבר גם להשמות האלו.

מאיר יצחק הלוי: נראה לי שאנחנו די שותפים להזנחה של הנושא הזה, וכדאי להתייחס אליו בצורה טובה.

מאיר יצחק הלוי: ראיתי, אדוני המנכ"ל, באחת הכותרות את העניין של שיעורי התעסוקה בפריפריה.

מאיר יצחק הלוי: הייתי רוצה שבעניין הזה תרד לרזולוציות יותר מעמיקות כדי להבין למה מכוון המכוון.

אוסאמה סעדי: תודה לכבוד השרה, לסגן השר ולמנכ"ל.

אוסאמה סעדי: גברתי השרה, בפגישה שקיימנו לפני זמן קצר העלינו את הנושא של החברה הערבית וכל נושא התקציבים לחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: אתמול פגשתי את מודר יונס, ראש הוועד של ראשי הרשויות הערביות, והוא עדכן אותי על המגעים אתכם.

אוסאמה סעדי: לא מדובר באזורי תעשייה, מדובר באזורי תעסוקה.

אוסאמה סעדי: מה שנאמר לי זה שאזורי התעסוקה הם לא באחריות המשרד שלכם, לכן אין תקציב וזה נופל בין הכיסאות.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו מבינים שכנראה הוויכוח ביניכם לבין משרד האוצר הוא על מי יממן את אזורי התעסוקה בישובים הערבים.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד לטפל בנושא הזה ולמצוא לו פתרון.

אוסאמה סעדי: דיברנו לפני שבוע על מס גודש כדי שאנשים לא יבואו לאזור גוש דן.

אוסאמה סעדי: אם יהיו אזורי תעסוקה ואזורי תעשייה בישובים הערביים, אנשים לא יצטרכו לבוא לגוש דן ולשלם את מס הגודש.

משה גפני: המצב של הציבור הערבי נהיה יותר גרוע ממה שהיה קודם.

אוסאמה סעדי: נכון.

משה גפני: גם האלימות וגם הסיוע.

אוסאמה סעדי: הכל ביחד.

משה גפני: הכל נהיה יותר גרוע.

אוסאמה סעדי: בכנסת הקודמת עמדתי בראש ועדת משנה למאבק בתאונות עבודה.

אוסאמה סעדי: אני מקווה שגם בכנסת הזאת תקום ועדת המשנה זאת.

אוסאמה סעדי: מכל הדיונים שהיו לנו אז התברר שאין תקנות בעניין פיגומים.

אוסאמה סעדי: עד היום אין תקנות בעניין פיגומים.

אוסאמה סעדי: היום ספרנו 50 קורבנות בתאונות עבודה - כמעט מחצית מהם בענף הבניין - כשרוב ההרוגים הם מנפילה לגובה.

אוסאמה סעדי: איפה עומד העניין הזה של תקנות הפיגומים?

משה גפני: אני מודה לך, גברתי השרה, על הסקירה, לאדוני סגן שר ולאדוני המנכ"ל.

משה גפני: משרד הכלכלה הוא משרד בעייתי, כי יש מסביבו את משרד האוצר, את משרד הרווחה, ואני מכיר את זה מהניסיון של העבר.

משה גפני: משרד הכלכלה יכול להיות קטלי

משה גפני: זטור שדוחף את הדברים הכי חשובים בחברה בישראל.

משה גפני: לא ציפיתי שתבואו לכאן עם תקציב שכולו חזון.

משה גפני: מה אתם עושים עם הטבות המס לישובים, עם הפריפריה שזה דבר שהולך ונשחק?

משה גפני: את החוק שעשינו בוועדת הכספים משרד הכלכלה היה צריך לקחת לידיים, היה צריך להביא לפה תכנית כלשהי, לא אמירה בסגנון של "בשבוע הבא ניפגש".

משה גפני: מה עשיתם עם כל הדבר של לדחוף את אלה שנמצאים בבעיה של תעסוקה, עם אלה שאין להם מקומות עבודה, שאין להם סיוע?

משה גפני: משרד הכלכלה צריך לעודד קבוצות באוכלוסייה לצאת לעבודה, אם זה בציבור הערבי, בפריפריה ובציבור החרדי.

משה גפני: דווקא בציבור החרדי אני רואה שינויים, אבל נניח לעניין הזה.

משה גפני: עם מה אתם באים לפה?

משה גפני: אתם באים לפה עם תכנית שאומרת שחלק מהנשים החרדיות לא יוכלו יותר לצאת לעבודה.

משה גפני: למה?

משה גפני: כי הן לא יוכלו לשלוח את הילד שלהן למעון.

משה גפני: לא רק שלא באתם עם תכנית של לעודד אנשים לצאת לעבודה, באתם עם תכנית שגורמת לקבוצה גדולה לא לצאת לעבודה.

משה גפני: דיברה איתי אישה בשבוע שעבר שאמרה לי: "אם אני צריכה לשלם הון תועפות על מעון, אני לא אצא לעבודה".

משה גפני: אם מישהו רוצה שהגברים החרדים לא ילמדו תורה, שיקום ויגיד את זה, אבל אנחנו לא מדברים עליהם, אנחנו מדברים על נשים שיוצאות לעבודה ומצליחות.

משה גפני: עם איזו תכנית באתם לוועדה?

משה גפני: אותו גבר לא יכול לשמור על הילד משום שעל פי החוק של משרד החינוך הוא חייב להיות במוסד שבו הוא רשום ובו הוא לומד, שזה בניגוד לגבר רגיל שיכול לשמור על הילד.

משה גפני: לא הביאו איזה שתי נשים חרדיות שנמצאות בעניין והתייעצו איתן.

משה גפני: אני לא מאמין שאת, שרת הכלכלה, מאמינה בעניין של מעונות היום בנוגע לחרדים, גם אם תגידי את זה 1,000 פעמים כאן.

משה גפני: אני מכיר אותך, זאת לא את.

משה גפני: זה לקחת קבוצה גדולה של אלפי נשים שתעזובנה את מקום העבודה.

משה גפני: מי שחושב שדרך זה יוכלו להכריח גברים להפסיק ללמוד תורה - שיבושם לו, הוא לא מכיר את העם היהודי.

משה גפני: להיפך, עוד יתווספו אחרים, כי כאשר יענו אותו כן ירבה וכן יפרוץ.

משה גפני: מה זה קשור לאישה שעובדת ולילד שלה צריך לתת פתרון?

משה גפני: גם הפתרונות של המעונות הם לא פתרונות טובים בכלל.

משה גפני: אני מציע לחבריי בקואליציה לא להגיד כל הזמן "הייתם כאן", "לא טיפלתם", "לא עשיתם".

משה גפני: יש דברים שהקואליציה הקודמת לא עשתה, ויש דברים שהקואליציה הקודמת עשתה.

משה גפני: אתם קיבלתם את השלטון, אם במוח, בכוח, בתרגילים, בלא חשוב איך.

משה גפני: השלטון הא בידיים שלכם, אתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים, יש לכם רוב בכנסת, יש לכם את הממשלה.

משה גפני: אני יכול להביא לכם הרבה דברים שהיו מצוינים בכנסת הקודמת, ואני יכול להביא לכם הרבה דברים שהיו רעים.

משה גפני: האם עכשיו צריך להביא את כל מה שהיה רע לוועדה ולנסות להעביר את זה?

משה גפני: אדוני היושב-ראש, תלך לאישה הזאת שגרה בבני ברק ותגיד לה שלילד שלה לא יהיה מעון אלא אם כן היא תשלם 3,500 שקל בחודש, כשהיא מקבלת משכורת של 6,000, 7,000 שקל.

משה גפני: תסתכל לה בעיניים ותגיד לה שזה מה שאנחנו החלטנו.

משה גפני: כשאני אומר "אנחנו", אני מתכוון למפלגה שלך, היא החליטה.

משה גפני: את זה לא החליט משרד ממשלתי לאחר חשיבה מי יודע מה.

משה גפני: זה נכון שמשרד האוצר מוחא לכם כפיים.

משה גפני: כשהוא ביקש את זה בזמן שלי הראיתי לו את הדלת.

משה גפני: מה תהיה התוצאה?

משה גפני: התוצאה של הדבר הרע הזה תהיה שלא יפסיקו ללמוד תורה, כי מי שמפסיק ללמוד תורה בגלל שהוא לא יכול להמשיך ללמוד תורה יוצא לעבודה.

משה גפני: מה שיקרה כתוצאה מההחלטה הזאת זה שיהיו נשים רבות שלא יהיה כדאי להן והן לא יצאו לעבודה.

משה גפני: מה שעשיתם זה למנוע מנשים לצאת לעבודה, להתקדם ולהתפרנס.

נעמה לזימי: שביתה זה כלי לגיטימי, הכרחי, נכון.

נעמה לזימי: מטפלות המעונות המפוקחים התריעו כבר בסוף השנה שהן לא יוכלו לפתוח שנה אבל התעלמו מהן.

נעמה לזימי: כשהן עשו עיצומים חלקיים גם התעלמו מהן.

נעמה לזימי: כשהן מבקשות ברוח טובה - נפתח שנה, נתחיל בטוב, גם מתעלמים מהן.

נעמה לזימי: לא יושבים איתן כי הן נשים נחמדות?

נעמה לזימי: כי הן באות בטוב ובגישה טובה?

נעמה לזימי: אף אחד לא ישב איתן.

נעמה לזימי: דרג הביניים מהאוצר שישב איתן אתמול זו בדיחה, וגם זה קרה, כבוד השרה, בגלל ההפגנה מתחת לבית שלך כשביקשת את הישיבה הזאת, וכל הכבוד לך.

נעמה לזימי: אם רוצים לפתור את זה, זה פתיר.

נעמה לזימי: הן גם נכונות למו"מ מתמשך שיוציא את השביתה הזאת מתוך הלופ.

נעמה לזימי: אפילו את המינימום לא עושים איתן.

נעמה לזימי: זאת חובתנו, אנחנו ממשלת שינוי.

נעמה לזימי: תמיד אמרנו שאת מה שלא עשו קודמנו באוזלת יד מזעזעת אנחנו כן נעשה.

נעמה לזימי: הן מטפלות ביקרים לנו מכל.

נעמה לזימי: גילאי לידה עד חמש הם הגילאים החשובים ביותר להתפתחות הקוגניטיבית של הילד.

נעמה לזימי: חשוב להשקיע בגיל הזה בשביל הפריון, בשביל הצמיחה הכלכלית, וגם כי זה הדבר הנכון והאידיאולוגי לעשות.

נעמה לזימי: זה מעמיד אותנו במצב לא פשוט.

נעמה לזימי: תשבו איתן.

נעמה לזימי: כל מה שקורה כאן יוצר כדור שלג מתמשך שאני לא מבינה למה אנחנו נותנים לו ככה להתגלגל.

נעמה לזימי: זה יכול להיעצר היום ומחר.

נעמה לזימי: תעשו את זה כמו שצריך, לא כמס שפתיים.

נעמה לזימי: אם השביתה שלהן היא הדבר היחיד שיגרום למישהו לשבת איתן, אז כל הכבוד להן שהן שובתות.

נעמה לזימי: אני תומכת אדוקה בזכות השביתה ובשביתות, ואני מברכת אותן על השביתה הזאת.

נעמה לזימי: שום דבר לא משנה את העובדה שאף אחד לא הקשיב להן לפני כן.

נעמה לזימי: תודה רבה על הפירוט המאוד חשוב והזמן של השרה, של המנכ"ל ושל סגן השרה, אני ממש מעריכה את זה, וכולם בוודאי מעריכים את זה.

נעמה לזימי: זה ברור שהסיפור של ההכשרות וההשמה מוגבל ומאוד מורכב, אבל אנחנו צריכים איזו שהיא חוות דעת על מה קורה עם העניין של ההשמה.

נעמה לזימי: כשאנחנו מכשירים הכשרות איכותיות באזורים שהם נטולי תעסוקה, צריך לראות מה קורה עם זה, להבין איך התהליך הזה, גם אם הוא ארוך טווח, נעשה.

נעמה לזימי: הייתי רוצה גם להבין לגבי אוריינות דיגיטלית, שזה מחסום מאוד לא פשוט לאוכלוסיות מעל גיל 45.

נעמה לזימי: לגבי קואופרטיבים ואגודות שיתופיות, אני יודעת שכבוד סגן השר יאיר גולן עוסק בסוגיה הזאת באינטנסיביות, אני מברכת על זה מאוד.

נעמה לזימי: זה העולם החדש, וחשוב שמשרד הכלכלה מכניס את עצמו לנושא הזה.

נעמה לזימי: זאת כלכלה מקיימת חברתית וכלכלית, ההישרדות שלה היא הישרדות יותר ארוכה.

נעמה לזימי: היא גם יותר דמוקרטית.

נעמה לזימי: זה מה שאנחנו רוצים לשפר ולקדם.

נעמה לזימי: היא הרבה פעמים גם יותר קהילתית.

נעמה לזימי: יש לה חשיבות וערך רב, והיא גם מראה את האימפקט החברתי שלה פעם אחר פעם.

נעמה לזימי: אני רוצה להבין מה רמת ההשקעה שתהיה בכלכלה שיתופית, האם תיפתח קרן ייעודית להקמה ופיתוח של קואופרטיביים.

נעמה לזימי: יש היום אין ספור מודלים – מבנק שיתופי שנפתח - -

יאיר גולן: לצערנו עוד לא נפתח.

נעמה לזימי: שעומד להיפתח, והוא עושה צעדים מדהימים.

נעמה לזימי: הוא עושה את הבלתי ייאמן.

נעמה לזימי: מבחינתי זה אחד הדברים עם הכי הרבה השראה שקורים היום.

נעמה לזימי: יש עסקים קהילתיים ושכונתיים שאנחנו רואים.

נעמה לזימי: גם בחיפה יש לא מעט קואופרטיבים של תכנון.

נעמה לזימי: השאלה מה קורה עם זה.

נעמה לזימי: כל מחקר מראה שעסקים של נשים הם עסקים בהישרדות גבוהה יותר.

נעמה לזימי: רמת הסיכון שנשים לוקחות היא נמוכה יותר, הן יותר ודאיות.

נעמה לזימי: יש ערך בלהשקיע בעסקים עצמאיים של נשים.

נעמה לזימי: מה מבחינה מובחנת בהיבט הזה אנחנו עושות?

נעמה לזימי: אני רוצה לברך אותך, יאיר, על מיגור תאונות בנייה ועבודה.

נעמה לזימי: אנחנו גם נפגשנו פגישה מאוד ארוכה בנושא הזה.

נעמה לזימי: אין ספק שטוב שנמצאת פונקציה בתוך משרד הכלכלה שלוקחת את הנושא הזה כנושא דגל.

נעמה לזימי: רציתי לדעת מה התקציב לבטיחות בעבודה ואם זה נכנס כנושא מתוקצב ומרכזי.

ינון אזולאי: אני גם אפתח עם מעונות היום.

ינון אזולאי: תודה רבה לגברתי השרה, למנכ"ל, לסגן השר.

ינון אזולאי: אני אתחיל בנושא המטפלות שאני תומך בהן.

ינון אזולאי: מכיוון שאשתי מנהלת מעון וגם יש לי ילד במעון אז אני יודע את החשיבות של העבודה שלהן.

ינון אזולאי: אני יודע כמה קשה לאשתי לגייס עובדות בשכר המטפלות.

רון כץ: גם בעיריות זה אותו דבר.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך לעשות הכל.

ינון אזולאי: הם הזהירו והתריעו מספר פעמים.

ינון אזולאי: זה שיגידו שהממשלה הקודמת לא טיפלה לא אומר שהממשלה הזאת לא צריכה לטפל.

ינון אזולאי: אני רוצה להתייחס לזה ששללתם את הזכות מתינוקות חרדים להיות במעונות היום.

ינון אזולאי: זאת התעללות בחסרי ישע.

ינון אזולאי: אני יודע שאתם לא מאפשרים הכשרה לדיינות, הכשרה למילה או לכל דבר אחר ברבנות.

ינון אזולאי: אני אשמח לשמוע אם אני טועה, אבל אני יודע שלפחות חלק מהדברים אתם לא מאשרים כהכשרה, שזה לא ראוי ולא נכון.

ינון אזולאי: הילדים האלה שובצו כבר לפני חצי שנה למעונות.

ינון אזולאי: לא אנחנו שיבצנו אותם, המדינה שיבצה אותם.

ינון אזולאי: אחרי ששיבצתם אותם אתם אומרים להם: תצאו, תיזרקו החוצה.

ינון אזולאי: זה יגרום לאימהות של אותם ילדים לא לעבוד.

ינון אזולאי: יש תכניות של עידוד תעסוקה לפריפריה, עידוד תעסוקה לחרדים ועידוד תעסוקה לערבים.

ינון אזולאי: הייתי מבקש לדעת על התקציב שהיה ב-2019, בכמה כל אחת מהתכניות האלו תוקצבו.

אורנה ברביבאי: איזה תכניות?

ינון אזולאי: 4.

ינון אזולאי: 17, 4.18 ו-4.19.

ינון אזולאי: ראינו בסקירה שניתנה לנו שההייטק לא נפגע, תעסוקת ההייטק לא נפגעה.

ינון אזולאי: האם לא הגיע הזמן שנביא בחזרה לארץ ענפי תעשייה כמו הטקסטיל או כל מיני שבבים שפעם היינו מייצרים פה, הרי ראינו בקורונה כמה נזקקנו לזה.

ינון אזולאי: אנחנו רואים היום את המחסור שיש בדברים האלה.

ינון אזולאי: אני חושב שאולי כדאי לקבל תשובה למה לא מחזירים את זה.

ינון אזולאי: זה יביא יותר ידיים שיעסקו בכך.

ינון אזולאי: כשהעברנו בוועדה את החל"ת לגיל 45 דובר על כך שיהיה מסלול מיוחד לאנשים עם מוגבלויות שיצא עד ה-1 באוגוסט דרך משרד הכלכלה, על כך שיהיה 20% סיוע למעסיקים, על כך שיהיה מסלול לאנשים מעל גיל 40 עד גיל 45 עם שלושה תלויים.

ינון אזולאי: לצערי, לא שמענו על זה.

ינון אזולאי: גם כששאלנו לא קיבלנו תשובה ברורה על זה.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על ההייטק ואנחנו רואים שיש ביקוש לעבודה שם, אנחנו רואים שלמגזר החרדי ולמגזר הערבי יש בעיה.

ינון אזולאי: מה קורה לנשים או לגברים חרדים או ערבים שלומדים את לימודי הייטק?

ינון אזולאי: אומרים להם: אין לכם ניסיון.

ינון אזולאי: בוודאי שאין להם ניסיון, כי הם לא עשו את הצבא ולא את ההכשרה המתאימה.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך לגעת גם בנושא הזה.

ינון אזולאי: אני רוצה להודות לך, גברתי השרה, על הזמן שאת פה, ונשמח לקבל תשובות.

אלכס קושניר: לגבי הסיפור הזה של עידוד תעסוקה, מה שדיברנו, זה אושר בוועדת החריגים של חשכ"ל.

אלכס קושניר: עכשיו זה יגיע למשרד ואנחנו נמשיך לעקוב.

ינון אזולאי: בקרב הצעירים, אחרי שהם יוצאים מההכשרות שלהם, יש כ-54% לא מועסקים.

ינון אזולאי: צריך לראות גם מה לגבי כזה.

יעל רון בן משה: ברכות לשרה, לסגן, ניכר שב-100 ימים למדתם היטב את הנושאים.

יעל רון בן משה: ברכות גם לצוות המקצועי שאת חלקו אני מכירה שנים אחורה.

יעל רון בן משה: באמת מדובר באנשים הטובים ביותר במגזר הציבורי.

יעל רון בן משה: חסר לי בהצגה קצת יותר פירוט לגבי ההשקעות בנגב ובגליל.

יעל רון בן משה: לא מספיק לשים במצגת את המילה "פריפריה" ולעשות "וי" על הדבר הזה.

יעל רון בן משה: כמי שמגיעה מהגליל ושנים גם ניהלה במסגרת השלטון המקומי מרכזי תעסוקה, אני יודעת שההשקעות לא מספיקות.

יעל רון בן משה: אם הכוונה לעשות את אותן השקעות ולספר לנו על חיבור הצפון למרכז - זה לא מספיק.

אופיר כץ: יעל, יש ירידה ב-7%.

יעל רון בן משה: הקונספט של חיבור הצפון למרכז לא עבד בעבר ולא יעבוד בעתיד.

יעל רון בן משה: אנחנו צריכים לדבר על יצירת מטרופולינים גם בצפון וגם בדרום, אנחנו צריכים לדבר על מנועי צמיחה ייחודיים.

יעל רון בן משה: הסמנכ"לית מיכל בוודאי מכירה את זה מהצפון, אבל זה לא מספיק.

יעל רון בן משה: לא ראיתי שום התייחסות למנועי צמיחה חדשים בצפון.

יעל רון בן משה: זה משהו שחייבים להתייחס אליו כבר בשנת התקציב הקרובה.

יעל רון בן משה: חבר הכנסת אופיר כץ התייחס לרשות החדשנות, אבל אם אני לומדת את הנתונים, אז גם חוק עידוד השקעות הון לא נותן מענה לדבר הזה.

יעל רון בן משה: השקעות הון שנעצרות ביוקנעם הן תקלה במדינת ישראל, בטח כשמדברים על חזון ישראל 2048.

יעל רון בן משה: צריכות להיות השקעות גם באזור כרמיאל, קרית שמונה ונהריה.

יעל רון בן משה: אם לא יהיה בידול בין הצפון הקרוב לצפון הרחוק, אנחנו נראה שהתעשייה נעצרת ביוקנעם.

יעל רון בן משה: הנושא הנוסף שלא ראיתי לגביו התייחסות נוספת זה האצלת הסמכויות לשלטון המקומי.

יעל רון בן משה: אי אפשר להמשיך לנהל את מדינת ישראל כולה בירושלים.

יעל רון בן משה: זה לא עבד בעבר ולא יעבוד בעתיד.

יעל רון בן משה: הרשויות המקומיות חזקות.

יעל רון בן משה: איפה שצריך אפשר לעבוד עם האשכולות האזוריים.

יעל רון בן משה: אי אפשר להמשיך לעבוד כשכל ההנחיות וכל המידע וכל האמת נמצא בירושלים.

יעל רון בן משה: תתחברו לשלטון המקומי, לאשכולות, שם נמצא הידע של מה נכון לעשות, איך נכון לעשות.

יעל רון בן משה: אם תאצילו להם סמכויות, כך, אולי, נתחיל לראות את השינוי.

יעל רון בן משה: אני אשמח לראות את התובנות שלכם בנושא, את הנתונים, כי אני יודעת שזה קיים אצלכם במשרד.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש וגברתי השרה.

שלמה קרעי: אני חושב שמובא לכאן תקציב שהוא פוגעני, תקציב של ממשלה שבעה שלא מכירה בטעמו של הרעב.

שלמה קרעי: התחילו והזכירו קודם את המטפלות של מעונות היום שנמצאות בשביתה.

שלמה קרעי: משרד הכלכלה הוא כמו קטר שדוהר ודורס בדרך את כל מי שלא הספיק ולא מספיק לשבת בקרונות המיוחדים שלו.

שלמה קרעי: המטפלות ששובתות עכשיו זה אחד הדברים.

שלמה קרעי: אם תסתכלו על התקציב של זרוע התעסוקה תראו שכל המימון הוא מהקיצוץ של הסיוע לנשים חרדיות וערביות שעובדות, ירידה מ-1.7 מיליארד ב-2019 ל-1.16 מיליארד ב-2022.

שלמה קרעי: זה מממן את כל יתר התקציב, כולל עלייה של 20% בשכר ותפעול וכולל עלייה של 40% ברזרבה של אותו סעיף.

שלמה קרעי: פוגעים בחלשים ביותר.

שלמה קרעי: חושבים שאולי יצליחו לחנך, כמו שאמר חבר הכנסת גפני, את אותם גברים שלא ילמדו תורה, אבל בדרך זורקים הצידה אלפי נשים שכן רוצות שהבעלים שלהן ישבו וילמדו תורה.

שלמה קרעי: צריך לעשות את זה בהסברה, בדרך כלשהי, אפילו בהגדרה של אברכים שלומדים, מוציאים ספרים וחוקרים את היהדות.

שלמה קרעי: בניגוד לסטודנטים למדעי הרוח שכן יכולים ללמוד שנים רבות באוניברסיטה והנשים שלהן תקבלנה מימון למעונות היום, לגבי החרדים זה לא ניתן.

שלמה קרעי: זורקים כאן את אותן נשים באבחת חרב, בלי דיבורים, בלי הידברות, בלי שום דבר, וזו בושה וחרפה.

שלמה קרעי: הנושא האחרון הוא הנושא של המובטלים.

שלמה קרעי: לפי מה ששמעתי מהמנכ"ל, מספר המובטלים הוא גבוה, מדובר ב-400,000 מובטלים נכון להיום.

שלמה קרעי: אני לא מצליח להבין למה את תקציב שירות התעסוקה מקצצים.

שלמה קרעי: איפה יהיה הטיפול?

שלמה קרעי: תקציב שירות התעסוקה ב-2019, כשלא היה קורונה ולא היה כלום, היה 248 מיליון.

שלמה קרעי: ב-2022 הוא 221 מיליון.

שלמה קרעי: משהו לא ברור.

שלמה קרעי: מממנים על חשבון החלשים, על חשבון המובטלים, על חשבון הנשים החרדיות והמטפלות של מעונות היום ששובתות את הגרפים היפים שמביאים לנו לכאן.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד השרה והצוות המקצועי, המון תודות על הסקירה, על ההשקעה ועל התכנית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא יכולה להתחיל בלי להזכיר את הנושא של מטפלות המעונות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא הזה חוזר מפי כולנו.

אימאן ח'טיב יאסין: זאת סוגיה שצריכה לבוא על פתרונה הסופי כבר מאתמול, לא מהיום.

אימאן ח'טיב יאסין: אין שום סיבה בעולם שהילדים לא יחזרו למקום שלהם וההורים לא יצליחו לחזור לשגרה שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: מן הראוי לזרז את התהליך הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו הנשים יודעות ומכירות בחשיבות של הדבר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו זה כל הנושא של המתמחים, וכבר בקדנציה הקודמת דיברנו על הנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: בשנים הבאות יהיה לנו מחסור של יותר מ-60% במתמחים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא מצליחה לעכל איך אנחנו לא רואים שיש כל כך הרבה רופאים ורופאות שמחכים, שרוצים להיכנס להתמחויות ולא נכנסים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אישית מקבלת הרבה פניות בקשר לתקנים.

אימאן ח'טיב יאסין: לא מאפשרים תקנים, לא נותנים תקנים, ואז הרופאים המתמחים כורעים תחת הלחץ.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מפקירים פה את שני הצדדים – גם את הרופאים וגם את החולים.

אימאן ח'טיב יאסין: איך הרופאים יוכלו לתת את המענה ולא לעשות טעויות שעלולות לגזול חיי אדם אם אנחנו מעמיסים עליהם?

אימאן ח'טיב יאסין: המשוואה מאוד ברורה ומאוד נוחה לכולנו, רק צריך לקבל את ההחלטה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס לנושא של אזורי תעשייה ואזורי תעסוקה.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו ניקח את שני הדברים האלה, נסתכל לתוכם ונשים תכניות מותאמות - גם תרבות, גם צרכים, גם יכולות, אנחנו יכולים לעלות על דרך המלך.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר להמשיך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להדגיש את החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: גם בקדנציה הקודמת התעסקתי בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו יודעים ויודעות כמה רווח הנושא הזה יביא, כמה שקט תעשייתי וכלכלי זה יביא, אבל אנחנו ממשיכים להתעלם מהנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתמקד בנושא של הנשים בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: יותר מ-60% מהנשים הערביות מובטלות בעל כורחן.

אימאן ח'טיב יאסין: הן רוצות להשתתף, רק לא מתאפשר להן.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא של נשים הוא קריטי.

אימאן ח'טיב יאסין: אחוז די גדול מהצעירים הערבים, ובשנה האחרונה האחוז עוד יותר גדל, מחוסרי תעסוקה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה טוב שיש תכנית לעודד את הג'וניורס בעולם של ההייטק, אבל בינתיים הצעירים יושבים בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שיש מחסור של אלפי עובדים בהייטק.

אימאן ח'טיב יאסין: כשיש צעירים וצעירות מוכשרים שמוכנים להיכנס לעולם התעסוקה, למה לא לתת להם להיכנס למקום הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה האחרונה היא הרשויות הערביות.

אימאן ח'טיב יאסין: הרשויות הערביות כורעות תחת עול כלכלי נוראי.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו יודעים שאזורי תעשייה ותעסוקה יביאו הכנסה לרשויות הערביות שאחר כך יתחילו ויצליחו לתת שירותים לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שצריך לחשוב בצורה הוליסטית, אי אפשר לשים דבר אחד כאילו שהוא לא קשור לדבר השני.

אימאן ח'טיב יאסין: הפשיעה קשורה בזה, הבריאות קשורה בזה, העתיד של הילדים שלנו, החינוך וההשכלה שלנו קשורים בזה.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו כשאנחנו כאן אנחנו רוצים שיהיו פתרונות.

אורנה ברביבאי: ההתייחסויות שלכם והשאלות שלכם היו מאוד ענייניות, אני שמחה על זה שהן נשאלו.

אורנה ברביבאי: אנחנו כדרג מבצע קשוב מאוד לדרג המחוקק.

אורנה ברביבאי: סוגיות הליבה שנגעתם בהן לגבי מגזרים, לגבי פריפריה, לגבי איך משלבים בין צרכי המדינה להעלאת הפריון דווקא בקרב אוכלוסיות מסוימות, הן מאוד מאוד נכונות, ויש לי גם תשובות טובות יחסית לגבי המתווה והתכניות שאנחנו שמים.

אורנה ברביבאי: אם מישהו טוען כלפיי למה בשנה מסוימת היה תקציב כזה ובשנה הבאה הוא יהיה אחר, הוא צריך להבין שיש לי את מלוא האחריות לבחון את נושא הכפילויות.

אורנה ברביבאי: כשאני רואה במו עיני איך אצל הציבור הישראלי, שאת הכסף שלו אנחנו מנהלים, יש במקום אחד פער מאוד משמעותי ובמקום אחר יש כפילות שנותנת את אותו מענה דלת ליד דלת או בפריפריה כזאת ואחרת - לא בבית ספר שלי.

אורנה ברביבאי: אני שמה את התקציב לאישור ולהתייחסות, כשכל שקל שיצא יקבל דיווח מלא.

אורנה ברביבאי: אני אקבל החלטה, גם אם היא תהיה לא נעימה, שבמקום שתהיה כפילות היא תבוטל ובמקום שיש פער יינתן מענה.

אורנה ברביבאי: לכל שאלה שתישאל אני מחויבת לתת תשובה, ואני לא בטוחה שהיא תמצא חן בעיניכם.

אורנה ברביבאי: לציפייה הנפלאה שלכם שבטווח של חודשיים מאז שקיבלתי את זרוע העבודה אפשר לפתור את כל עוולות העולם אני כנראה לא אתן מענה, אבל אני כן מתכוונת להתמודד.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להתייחס לנושא המתמחים.

אורנה ברביבאי: בשעה 09:00 הייתי בוועדת הבריאות.

אורנה ברביבאי: אמרתי בצורה מפורשת שכשרת הכלכלה אני לא אחתום על היתר של 26 שעות כפי שהיה, לא יקרה.

אורנה ברביבאי: הייתי מתה שכל המתמחים יעבדו 18 שעות ומטה, אבל זה לא ניתן אם בגלל תקנים, משאבים, ההתמחות עצמה, איוש שצריך להבטיח.

אורנה ברביבאי: הצעתי מתווה שהוצאתי אותו להתייחסות הציבור כבר לפני כמה ימים.

אורנה ברביבאי: ב-6 לחודש אני אחתום אחרי שאשמע את כל ההערות.

אורנה ברביבאי: המתווה הזה ידבר על תחילה, על סיום, על היקף ירידה, על פריפריה שאתם צודקים בכל מילה שלכם כי שם יש עיוות והזנחה רשלנית ופושעת של מערכת הבריאות.

אורנה ברביבאי: נטפל קודם כל שם.

אורנה ברביבאי: זה ייתן מענה גם למגזרים שחלקכם דיברתם עליהם.

אורנה ברביבאי: בשיתוף פעולה עם משרד האוצר ועם משרד הבריאות, שלצערי חזר בו מחלק מהתובנות שהוא הגיע אליהן, אני נחושה להביא את המתווה לאישור, משום שאני חושבת שהגיע הזמן לשינוי במדינת ישראל לגבי האופן שבו אנחנו מתייחסים לדור העתידי של הרפואה.

אורנה ברביבאי: יושב פה סגן השר שמבחינתי הוגדר לו מנדט לאזורי תעשייה.

אורנה ברביבאי: הוא הוגדר להסתכל על המגזר הערבי ספציפית, לגבש תכנית, להגיד: פה התעשייה לא מדברת עם התעסוקה, פה הנשים בפער משמעותי מבחינת השכר וההשתתפות שלהן בשוק העבודה, ואלו התוצאות שאנחנו רוצים להתחייב אליהן.

אורנה ברביבאי: הדבר האחרון הוא נושא המעונות.

אורנה ברביבאי: זה לא נכון להגיד שלא התקיים מו"מ, כי אצלי, ואני לא יודעת לדבר על אחרים, ישבו כל נציגי היו"ר של כל הארגונים.

אורנה ברביבאי: הן גם היו אצלי בחצר ביום שישי, אבל הדיבור איתן לא נעשה בגלל זה.

אורנה ברביבאי: הן מכירות, הן יודעות, הן מדברות איתי באופן שוטף.

אורנה ברביבאי: אני כבר סבתא לנכדות במעונות כך שאני יודעת להגיד כמה חשוב וכמה משמעותי העניין הזה.

אורנה ברביבאי: הנושא של התקציב צריך להיות מלובן.

אורנה ברביבאי: במשרד האוצר אמרו לי: "לא ניצור ציפייה שלא ניתן לעמוד בה", וגם את זה אני יודעת לכבד במובן של לא להצהיר הצהרות שווא שאין להן כיסוי.

אורנה ברביבאי: אני כן חושבת שצריך להקשיב, צריך למצוא את הפתרונות, לסדר מתווה מדורג באופן שמסתכל קדימה, כפי שעשיתי גם לגבי המתמחים.

אורנה ברביבאי: אני מצהירה כאן שאני מחויבת להמשיך לעסוק בזה.

אורנה ברביבאי: דיברה אתי חברת הכנסת עאידה, אמרתי לה באופן אישי שאני מחויבת לעניין הזה.

אורנה ברביבאי: צריך לעסוק בזה.

אורנה ברביבאי: אני לא רואה את הפתרון מול העיניים כמו שאני רואה במתמחים, כי המקורות והמשמעויות כאן הן נטו תקציביות.

אורנה ברביבאי: אני רצה עכשיו לשר האוצר כדי לעסוק גם בזה.

אורנה ברביבאי: אני שוב מודה לכם על השאלות.

אלכס קושניר: חברי הוועדה, מי שעוד לא דיבר, והיו כמה שלא דיברו, ידבר בדיון הבא עם השרה.

אלכס קושניר: את הדיון נתחיל עם התשובות לשאלות ששאלו חברי הכנסת.