ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 15, 2021-09-05 11:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: דרשנו דיון דחוף בסוגיית הסיוע של המדינה לבתי מלון ולמחירי הנופש בישראל.

מיכאל ביטון: היה טריגר לדיון הזה באירוע של חלוקת דיבידנדים של חברת ישרוטל, של עשרות מיליוני שקלים, במקביל לסיוע שקיבלה מן המדינה בקורונה של עשרות מיליוני שקלים.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נמקד את הדיון רק בחברת ישרוטל.

מיכאל ביטון: ייאמר לזכותה שלאור הביקורת הציבורית היא חזרה בה מכוונתה או להיעזר במענקים או לתת דיבידנדים.

מיכאל ביטון: לכן הדיון הזה יהיה עקרוני ורחב יותר.

מיכאל ביטון: אגיד כמה דברים עקרוניים ואחר כך נשאל כמה שאלות, גם את משרדי הממשלה וגם את הגופים האחרים.

מיכאל ביטון: למדינת ישראל ולממשלת ישראל יש עניין שהתיירות תשגשג.

מיכאל ביטון: התיירות היא נפגעת ישירה של הקורונה.

מיכאל ביטון: גם בתיירות ניתן להבחין בין סוגי תיירות וסוגי מקומות.

מיכאל ביטון: התיירות הנכנסת לישראל נפגעה קשות כבר יותר משנה והמקומות שנשענים על תיירות נכנסת ממשיכים להיפגע, שכן התעופה ונמל התעופה והתנועה של אזרחים בעולם עדיין מוגבלת.

מיכאל ביטון: כך מקומות כמו נצרת, ירושלים, תל אביב ואזורים אחרים שנהנו מתיירים מחוץ לארץ נפגעים בהיקפים גדולים.

מיכאל ביטון: תיירות הפנים משתקמת ומתחזקת.

מיכאל ביטון: יותר ישראלים מבקשים לנפוש בארץ.

מיכאל ביטון: פה אנחנו מגלים תופעה שהיא כלכלית אבל גם מצערת – הכלכלה היא ביקוש והיצע ולכן הגיוני שהמחירים עולים בקיץ, בכל שנה המחירים עולים בקיץ.

מיכאל ביטון: אלא שהמחירים בקיץ הזה עלו בעשרות אחוזים, ולפעמים התייקרות של יותר מ-100% ביחס לשנים קודמות.

מיכאל ביטון: פה נדרשת הוגנות של השחקנים המובילים ואנשים שמבינים את מצוקת האזרחים הישראלים.

מיכאל ביטון: לכן הדיון הזה עוסק בראש ובראשונה בשמירה על התיירות הישראלית, הנכנסת והיוצאת, ועל אזורי התיירות השונים.

מיכאל ביטון: יחד עם זאת, הביקורת צריכה להיאמר: חברה שמסתייעת בסיוע ממשלתי בעשרות מיליוני שקלים בשנת קורונה, לאור מצוקתה הכלכלית כפי שהיא מציגה בדוחות למדינה, לא יכולה ביד אחת להגיד: קשה לנו השנה, וביד שנייה לעשות שני דברים: לחלק דיבידנדים של עשרות מיליוני שקלים ולהעלות מחירים באופן דרמטי.

מיכאל ביטון: נציגי ישרוטל גם יציגו את עמדתם ונשמע אותם.

מיכאל ביטון: הציפייה שלי מהם – הם כבר עשו את הצעד הראשון לחזור בהם מן המעשה הזה, וכך ראוי וכך נכון, אז לא נכביר בו מילים.

מיכאל ביטון: אבל יש משוואה שנייה.

מיכאל ביטון: הייתי רוצה למשל שחברת ישרוטל וחברות התיירות הגדולות שנהנות מתיירות פנים ומביקושים עצומים, לאור היעדר אפשרויות טובות לישראלים לצאת לחוץ לארץ, יודיעו למשל שהן שומרות על רמת המחירים של הקיץ הקודם, שלא תהיה התייקרות של יותר מ-10% במלונות בחגים שבאים עלינו לטובה בסתיו.

מיכאל ביטון: מחווה.

מיכאל ביטון: הרי ערבות הדדית היא לא רק חובתה של המדינה לדאוג לעסקים, גם העסקים יכולים לגלות כלפי האזרחים הישראלים אחריות ונדיבות, ויש פה הדדיות.

מיכאל ביטון: אנחנו גם נעסוק ונתעדכן במאמצים של הממשלה לשלב כראוי את מורי הדרך הישראלים, שלא מקבלים קבוצות נכנסות כבר זמן רב.

מיכאל ביטון: נקבל דיווח ממשרד האוצר ומהגופים השונים בנושא מורי הדרך.

מיכאל ביטון: אני רוצה לשאול כמה שאלות את נציגי משרד האוצר והממשלה.

מיכאל ביטון: האם ידוע לנו כמה חברות בקורונה קיבלו מענקים ובמקביל חילקו דיבידנדים?

מיכאל ביטון: האם יש בקרה על הנושא הזה?

מיכאל ביטון: האם בהסכם המענקים לסיוע לחברות מצוינת הגבלת חלוקת דיבידנדים באותה שנה שבה ניתנו המענקים?

מיכאל ביטון: ההיגיון הסביר אומר שאם המדינה הכניסה יד לכיס ונתנה מענקים לחברות בשנת הקורונה, שזה כבר יותר משנה, שנה וחצי של קורונה, הגיוני שיהיה סעיף שאוסר עליהם לחלק דיבידנדים באותה שנה.

מיכאל ביטון: אם יש בכוחם לחלק דיבידנדים באותה שנה אז כנראה הם לא נדרשים לסיוע של הממשלה.

מיכאל ביטון: האם יש מפה של הגופים שחילקו דיבידנדים?

מיכאל ביטון: האם יש הפקת לקחים במשרד האוצר סביב האירוע הזה?

מיכאל ביטון: הרי אנחנו לא נתפוס פה את ישרוטל ונשים אותה על המוקד כאשר אולי אחרים עושים את זה בהיחבא.

מיכאל ביטון: האם יש לנו שיטה לדעת מי חילק דיבידנדים למרות שקיבל מענקים בתקופת הקורונה?

מיכאל ביטון: אלה נתונים שאני מבקש לשמוע ממשרד האוצר.

מיכאל ביטון: ממשרד התיירות אני רוצה לדעת מה הייתה ההתייקרות בעלויות החדרים במלונות בישראל בקיץ הזה ביחס לקיץ הקודם.

מיכאל ביטון: האם הם מכירים בכך שהייתה או לא הייתה הפקעת מחירים וניצול המצוקה של ישראלים שתקועים בארץ ונדרשים לנפוש כאן?

מיכאל ביטון: אלה נתונים שאני מבקש לקבל מנציגי הממשלה.

מיכאל ביטון: בשלב ראשון, בגלל שהתמקדנו בחברת ישרוטל ולא ניתן להם לא להגיד את דברם, אני מבקש לשמוע נציג של חברת ישרוטל שנמצא איתנו בזום.

מיכאל ביטון: משה מגיד, סמנכ"ל כספים בישרוטל, אתה איתנו?

משה גפני: אני אתכם.

משה גפני: תודה שנתת לי את זכות הדיבור.

משה גפני: ליאור רביב לא יכול להיות כי הוא נמצא בניתוח חניכיים.

משה גפני: אני מנסה להציג את זווית הראייה שלנו, לפחות לתת תמונה קצת יותר הגונה והגיונית.

מיכאל ביטון: בתוך התמונה וההסברים והנימוקים אני מבקש התייחסות ממוקדת גם למחירי החדרים בקיץ הזה ולרציונל שעמד בבסיס האירוע של הדיבידנדים, ומה הלקחים שלכם כחברה כלפי העתיד בנושאים האלה.

משה גפני: קודם כול, אני רוצה להתחיל בזה שישרוטל קיבלה פיצוי על הנזקים שנגרמו לה מן הקורונה בשנת 2020 ולא בשנת 2021.

משה גפני: אני לא מכיר שיטות כלכליות שבהן מחברים שנים.

משה גפני: כשהרווחנו כסף ב-2019 והיינו צריכים לשלם מס לא יכולנו להגיד שאנחנו רוצים לקזז את זה כי ב-2020 הפסדנו.

משה גפני: כל שנה נמדדת בפני עצמה.

משה גפני: את הפיצוי קיבלנו בשל כמה סיבות.

משה גפני: קודם כול, כי היינו הראשונים להחזיר את כל העובדים שלנו, גם כשלא הייתה עבודה ב-2020, כשנפתח החלון להביא עובדים הבאנו מקסימום עובדים שרק אפשר, כי המדינה נתנה פיצוי ואמרנו שזו הזדמנות טובה.

משה גפני: ישרוטל מעסיקה יותר מ-5,500 עובדים בכל הארץ, ובעיקר באזורי פיתוח ולא במרכז הארץ, מאילת דרך הנגב ועד צפת בצפון.

משה גפני: הפיצוי שאנחנו קיבלנו עדיין מתייחס לנזקים שנגרמו לנו על פי כל הקריטריונים.

משה גפני: המלונות היו סגורים, ברוב שנת 2020 לא עבדנו בכלל.

משה גפני: אם אתם זוכרים, פתחנו לתקופה מסוימת ואז מספטמבר היינו סגורים עד מרץ השנה.

משה גפני: כאשר חזרנו לעבוד חלק מן המלונות שלנו עבדו חזק מאוד.

משה גפני: עדיין חלק מן המלונות עד עכשיו – ובטח תשמעו את זה גם ממלונות אחרים שבנויים על תיירות נכנסת – נפגעים וממשיכים להיפגע.

משה גפני: כחברה גדולה לא קיבלנו פיצוי כפי שקיבלו כל החברות האחרות.

משה גפני: החברות האחרות קיבלו פיצוי על הוצאות קבועות.

משה גפני: מהיותנו חברה גדולה נשלל מאיתנו המענק הזה.

משה גפני: המענק שקיבלנו הוא רק בגין העובדה שהמלונות היו סגורים ונתנו לנו איזשהו פטור מארנונה, שנדמה לי שהוא הגיוני.

משה גפני: הפטור ניתן על פי הקריטריונים של מלונות שהיו סגורים ולא עבדו והמחזורים בהם ירדו ביותר מ-60%, ובחלק מן המלונות גם ב-70% וב-80%.

משה גפני: אני לא חושב שנכון לחבר את השנים ולהגיד שבגלל שבר

משה גפני: בעון השני בשנת 2021 ישרוטל הצליחה להרוויח כסף, לכן נעניש אותה על שנת 2020.

משה גפני: אני לא מכיר את זה בשום ענף, בשום סקטור, שמודדים שנים בצורה אחרת.

משה גפני: זו התפיסה שלנו.

משה גפני: לגבי הדיבידנד – ההחלטה על הדיבידנד היא החלטה של הדירקטוריון.

משה גפני: הדירקטוריון שמע, הפנים ולכן החליט שלא יהיה נכון לחלק דיבידנד וביטל את הדיבידנד.

משה גפני: אני לא נכנס אל תוך כל השיקולים של הדירקטוריון, אבל הוא הבין את הביקורת, גם כשהוא לא קיבל אותה, והגיע למסקנה שלא יהיה נכון לחלק דיבידנד בתקופה הזאת.

משה גפני: אני רוצה להגיד לכם שישרוטל אחרי הפיצוי שהיא קיבלה, של 30 וכמה מיליון שקלים, עדיין בשנת 2020, בהשוואה ל-2019, הפער ברווח הוא מעל 200 מיליון שקל, אלה לא סכומים זניחים.

משה גפני: ישרוטל משקיעה עשרות ומאות מיליוני שקלים כל הזמן בפיתוח, גם בשביל לבנות בתי מלון במקומות שבהם נדרש פיתוח, החל מן הדרום וכלה בצפון, ולאו דווקא במקומות המרכזיים, ואנחנו ממשיכים לנסות לעשות את זה בכל צורה, גם כשיש ביקורת.

משה גפני: בנושא הזה אין לי עוד מה להוסיף, אלא אם יש לכם עוד שאלות בהקשר הזה.

מיכאל ביטון: מחירי החדרים.

מיכאל ביטון: יש לך הגבלת זמן של שלוש דקות.

מיכאל ביטון: זה הרבה יותר מן הזמן שניתן לחבר כנסת, אז תהיה קצר ולעניין.

משה גפני: גם לגבי המחירים, כל מי שהזמין כמה חודשים מראש ולא חיכה לרגע האחרון, הזמין במחירים שבהתחלה היו נמוכים יותר מן המחירים של השנה שעברה.

משה גפני: עם הזמן ככל שהביקוש עלה ונשארו מעט חדרים מן הסתם המחירים עולים.

משה גפני: יש מקרים שבהם מגיעים לרגע האחרון ופתאום יש עודף היצע והמחירים יורדים – אף אחד לא מתלונן על זה שהוא מזמין במחיר זול ונהנה מכך שלמלונות אין תפוסה.

משה גפני: כאשר המצב הפוך אז אנחנו שומעים את הקיטורים על המחירים הגבוהים, אבל המחירים הגבוהים לא התחילו כך.

משה גפני: בהתחלה הם היו מחירים סבירים מאוד וככל שהביקוש עלה ונשארו מעט חדרים המחירים עלו.

משה גפני: ועדיין הם לא עלו בפערים כאלה גבוהים ומי שרצה להזמין לחורף הקרוב – אנחנו לפני חודש הודענו שאנחנו מוציאים כמות גדולה של חדרים בהנחה של 20% למי שמזמין מראש ובאמת הרבה אנשים הזמינו חדרים מראש ואת כל מכסת החדרים האלה מילאו.

משה גפני: אז ברור שאם יגיעו לרגע האחרון ויהיו מעט חדרים, אין דרך שאני מכיר אותה בכלכלה המודרנית להגיד: טוב, המחיר קבוע ולא ישתנה, כי תהיה הסתערות של מאות אלפים על כמות מוגבלת של חדרים.

משה גפני: זה נכון אצלנו, זה נכון בכל הענפים – זה נכון בתעופה, זה נכון בכל מקום.

משה גפני: ועדיין אני אומר שוב, כל מי שהזמין מראש נהנה ממחירים טובים וסבירים.

משה גפני: עמדתי במכסת הזמן שלי?

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: אתה חבר דירקטוריון?

משה גפני: לא.

משה גפני: אני לא יכול להיות חבר דירקטוריון.

מיכאל ביטון: אתה בצוות המנהלים, אתה סמנכ"ל כספים.

מיכאל ביטון: ההנהלה של ישרוטל חשבה שנכון לתת דיבידנד והדירקטוריון חשב שלא נכון לתת?

משה גפני: הדירקטוריון הגיע למסקנה שאחרי שנתיים מגיע לבעלי המניות של ישרוטל לקבל איזשהו דיבידנד, ולאו דווקא בעלי המניות הזרים שבמשך עשרות שנים השקיעו פה ממיטב כספם ולא משכו אפילו אגורה אחת ובכל התקופות הקשות רק הזרימו עוד ועוד כספים מבלי להניד עפעף.

משה גפני: אז זה נראה לי קצת בלי פרופורציה.

מיכאל ביטון: אבל בסוף הדירקטוריון החליט לא לתת דיבידנד.

מיכאל ביטון: מה הנימוק של ההחלטה הזאת?

משה גפני: נכון, הדירקטוריון שמע את הביקורת והגיע למסקנה שלא יהיה נכון בתקופה הזאת ולאור הביקורת לחלק דיבידנד.

משה גפני: מי שנפגע יותר מכול זה דווקא בעלי המניות החיצוניים ולאו דווקא הבעלים של ישרוטל.

משה גפני: הם לא זקוקים לדיבידנד.

משה גפני: מישהו מהדירקטורים אמר: תראו, כשמחלקים דיבידנד גם מנכים מס ואז המדינה נהנית מזה.

משה גפני: אבל עדיין הדירקטוריון הגיע למסקנה שלא יהיה נכון בתקופה הזאת לאור הביקורת לחלק דיבידנד.

מיכאל ביטון: אם אני מסכם את דבריך, אתה אומר בצדק שהדיבידנד מתייחס לשנת הכספים 2021 שבה לא קיבלתם סיוע ממשלתי חריג שקשור לקורונה והפעילות הזאת אפשרה לכם לשקול לתת דיבידנד.

מיכאל ביטון: הדבר השני שאתה אומר הוא שמחירי החדרים הם שוק של היצע וביקוש.

מיכאל ביטון: האם לא נכון היה שהחברה שלכם תכיר במשבר העולמי ובמצוקה של ישראלים בעת תמחור החדרים בקיץ הזה?

מיכאל ביטון: האם חברה לא יכולה לעשות שיקול כזה?

משה גפני: אתה יודע שבכל המקומות האלה, כמו בטיסה, כששני אנשים יושבים במטוס אף אחד לא משלם אותו מחיר.

משה גפני: תמיד יש מערכות ממוחשבות שלפי ההיצע והביקוש משנות את המחיר.

משה גפני: אני חוזר ואומר, כל מי שהזמין מראש ולא חיכה לרגע האחרון להזדמנות שאולי המחירים ירדו ולקח סיכון קיבל מחירים הוגנים מאוד, לפעמים גם מחירים זולים יותר.

מיכאל ביטון: האם שקלתם לעשות איזו מחווה בחודשים הקרובים?

משה גפני: עשינו לחודשים הקרובים, שיווקנו יותר מ-7,000 חדרים במחירי הנחה של 20% לכל מי שהזמין מראש.

מיכאל ביטון: זה כלפי העתיד?

מיכאל ביטון: אני שואל מעכשיו.

מיכאל ביטון: האם לאור האירועים האחרונים יש מהלך אחר, לבוא לקראת האזרחים?

משה גפני: אנחנו בודקים את המחירים כל הזמן.

משה גפני: בחודשי החורף תמיד המחירים זולים יותר מאשר בחודשי הקיץ.

משה גפני: יש מקומות שבהם הם זולים מאוד.

משה גפני: אני בטוח שיש מקומות, למשל בתל אביב, ירושלים והרצליה שבהם אין שום בעיה להזמין חדרים במחיר זול, אפילו זול מאוד.

משה גפני: אתה בטח תשמע את זה גם מהקולגות שלי בענף שעוד יכבירו מילים על כך.

משה גפני: במקומות שבהם יש ביקוש קצת יותר גדול עדיין המחירים סבירים.

משה גפני: כן, אנחנו נשקול את זה בחיוב.

מיכאל ביטון: יופי.

מיכאל ביטון: זה משפט טוב לסיים בו.

מיכאל ביטון: תודה שהיית איתנו.

מיכאל ביטון: לא באת עם שכפ"ץ וקסדה אבל באת מוכן.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לדעת שמה שאמרת לא רק יישמע פה בוועדה אלא גם ייראה ושההבהרות שלך מדויקות.

מיכאל ביטון: תודה שאמרת אותן.

מיכאל ביטון: לפני שנעבור להתאחדות המלונות, אני מבקש מנציגי משרדי האוצר והתיירות להגיד לנו מה המידע הכמותי שיש להם בהיבט הזה של חלוקת דיבידנדים על ידי חברות שקיבלו מענקים.

מיכאל ביטון: האם יש הגבלה במענק, בשנת קבלת המענק של הקורונה, שלא יינתנו דיבידנדים?

מיכאל ביטון: האם נתנו על הדבר הזה את הדעת?

מיכאל ביטון: אני רוצה קצת מידע כמותי.

מיכאל ביטון: והאם יש בקרה של רשויות המדינה על התהליכים האלה?

נעם דן: אני ממשרד האוצר.

נעם דן: קודם כול, אגיד שהמענק הראשון שניתן במסגרת החלטת הממשלה 327 קבע תנאי סף לקבלת המענק.

נעם דן: התנאי הראשון, שמדבר על הפעימה הראשונה והשנייה, מדבר על פגיעה של לפחות 25% בהכנסות בהשוואה לשנת 2019.

נעם דן: בפעימה השלישית כבר הכנסנו תנאי נוסף, שמדבר על כך שב-2019 לפחות 25% מן ההכנסות היו מתיירות נכנסת.

נעם דן: זה כדי למנוע מצב שבאמצעות תיירות פנים אפשר כביכול לגשר על הפער ולהחזיר את הרווחים.

נעם דן: באמת למקד רק את קבוצת המלונות שבאמת זקוקה לסיוע כי היא תלויה בתיירות נכנסת.

נעם דן: בהחלטת הממשלה על המענק השני, החלטת הממשלה 175, הקשחנו את התנאים עוד יותר.

נעם דן: אפשר להתייחס לזה כמעין הפקת לקחים, כפי שאמרת.

נעם דן: קבענו פגיעה של לפחות 40% בהכנסות בהשוואה ל-2019 וגם ששיעור ההכנסות מתיירות נכנסת יהיה לפחות 40%.

נעם דן: המענק השני ממקד את הסיוע רק במלונות שתלויים בתיירות נכנסת כאשר תיירות פנים לא יכולה לגשר על זה.

מיכאל ביטון: יש בקרה על דיבידנדים או התניה של היעדר דיבידנדים בשנת סיוע כזאת?

נעם דן: שמעתי את מה שאמרת ובהחלט אעביר את זה לדרגים הבכירים אצלנו כדי שאנחנו נבחן להוסיף קריטריון כזה.

מיכאל ביטון: אני מבקש שזה יופיע בסיכום הוועדה, לדיווח בפרק זמן קצר.

מיכאל ביטון: מנכ"ל משרד התיירות, בבקשה.

אמיר הלוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד שאנחנו מנסים בכל דרך להשאיר את רמת המחירים סבירה ככל הניתן, כולל קמפיין למחירים זולים.

אמיר הלוי: כולל התבטאות שלי, שספגתי עליה הרבה מאוד ביקורת מן המלונאים, בתחילת המשבר, כשהבנו שתיירות הפנים היא שם המשחק פה ושיש מוצר במחסור של אתרי נופש לקהל ישראלי שמשווע לצאת לחופשה וההיצע מוגבל מאוד.

אמיר הלוי: אמרתי: תשמרו על מחירים שפויים כי אחרת הנקמה של הישראלים בוא תבוא.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד כאן ועכשיו בעניין העליהום הזה על רשת שמעסיקה 5,000 אנשים, רוב גדול בפריפריה, בבעלות של משפחה בריטית ציונית שהפריחה את מצפה רמון – אחרת מצפה רמון לא הייתה נראית כפי שהיא נראית – שרוב עסקיה בפריפריה ומשקיעה ביותר מעשרה פרויקטים חדשים סכומי עתק, של מאות מיליונים ומיליארדים.

אמיר הלוי: צריך לזכור עוד דבר, אנחנו נמצאים במציאות שהרשתות היום מחפשות כל דרך לא להישאר בארץ ומרבית ההשקעות יוצאות החוצה, מחפשים את המקומות בחוץ.

אמיר הלוי: ברור שהייתה פה טעות בשיקול הדעת, ברור שהחלוקה של הדיבידנד לא הייתה נכונה.

אמיר הלוי: הם תיקנו את זה מהר מאוד.

אמיר הלוי: אנחנו צריכים לראות איך הם מחזירים יותר לתעשייה.

אמיר הלוי: התחלנו איתם בדיבור עוד לפני האירוע הזה, וגם עם רשת ישרוטל, להחזיק מורה דרך בכל מלון, להוציא את הישראלים לטיולים מן המלונות.

אמיר הלוי: דיברנו כבר על העומס התשתיתי שיש בבתי המלון כתוצאה מכך שהישראלים נמצאים בבריכות ולא כמו התייר האמריקאי שיוצא החוצה.

אמיר הלוי: יש פה אינטרס של כולם לעשות שינוי תפיסתי כתוצאה מכך שאנחנו במשבר מתמשך, אבל צריך לא לשפוך פה את התינוק עם המים.

אמיר הלוי: אנחנו רוצים שהם ימשיכו להשקיע, אנחנו לא רוצים שהם ירגישו נרדפים.

אמיר הלוי: לא בושה להרוויח, אנחנו רוצים שהם ירוויחו, אבל בשנה כזו, כשהייתה תמיכה ממשלתית, צריך לשמור על פרופורציות ולהתנהג בצורה מושכלת, לראות איך מעסיקים את מורי הדרך, את האוטובוסים, מוציאים יותר למסעדות ופחות "הכול כלול" וכולי – גם לקורונה זה טוב יותר – כדי שכולם ירוויחו.

אמיר הלוי: אנחנו מנסים לגרום לכך שמערך המחירים יהיה שפוי, אבל צריך לקחת בחשבון שזה היצע וביקוש.

אמיר הלוי: מי שמחפש היום חדרים, גם ברשת ישרוטל וגם ברשתות הטובות האחרות, ויש הרבה היצע, אחרי החגים יש מחירים נמוכים מאוד.

אמיר הלוי: מי שמזדרז מקבל.

אמיר הלוי: אותו דבר גם בשוק הירקות והפירות, שגם שם יש מעורבות ממשלתית וסבסוד.

אמיר הלוי: אתה יודע שכאשר יש מחסור המחירים עולים.

אמיר הלוי: אגיד לכם יותר מזה, משרד התחבורה לא אומר לישראלי איזו מכונית לקנות, אם לקנות מכונית יוקרה או מכונית זולה.

אמיר הלוי: בדיוק אותו דבר, במשרד התיירות אנחנו מעודדים תיירות נופש.

אמיר הלוי: אני בא עכשיו מפגישה עם מנכ"לית משרד החקלאות על תיירות חקלאית.

אמיר הלוי: אנחנו מוציאים מענקי קמפינג מוגדלים, רוצים תיירות עממית, אבל גם מלונות היוקרה חשובים, הם חלק מן התשתית התיירותית שלנו ואנחנו רוצים שימשיכו להשקיע שם.

אמיר הלוי: בסוף, זה שוק חופשי והכלכלה צריכה להתנהל בצורה מודרנית.

מיכאל ביטון: תודה רבה על הדברים הנחושים וגם על הרעיון של הזדמנות למורי דרך להיות מועסקים בכמה בתי מלון למשך תקופת הקורונה.

אמיר הלוי: פה חשוב שתהיה קריאה שלכם.

מיכאל ביטון: זה גם משדרג את התוכן של המלון וגם מאפשר כמה מקומות עבודה נוספים למורי דרך.

מיכאל ביטון: אני מבקש מיעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות, להתייחס.

יעל דניאלי: תודה ליושב-ראש על ההזדמנות לבוא לכאן וגם לדבר.

יעל דניאלי: אנחנו רואים בזה סוג של הזדמנות.

יעל דניאלי: ישרוטל היא אחת החברות הגדולות בענף אבל היא מהווה רק 8% מן החדרים בענף.

יעל דניאלי: ישנם עוד הרבה מאוד מלונות אחרים.

יעל דניאלי: יש שונות גדולה מאוד בענף.

יעל דניאלי: אם לדייק, מדובר בדואליות: ישנם מלונות, כפי שהגדרת בהתחלה, שהם מלונות פופולריים בקרב הישראלים, מלונות תיירות הפנים, וישנם מלונות תיירות הנופש.

יעל דניאלי: מלונות תיירות הפנים עבדו היטב בחודשים האחרונים.

יעל דניאלי: מלונות תיירות החוץ ניסו לשרוד.

יעל דניאלי: באמצע שבוע הם עבדו על תפוסות מאוד מאוד נמוכות, בסופי שבוע הם הצליחו קצת להגדיל את התפוסות.

יעל דניאלי: הדבר הזה יגיע לצערנו לסיום בחודש הקרוב.

יעל דניאלי: כ-270 מלונות תיירות נכנסת כרגע נמצאים על פרשת דרכים, האם להישאר פתוחים ולנסות להעסיק עובדים בסופי שבוע בלבד, משום שבאמצע שבוע אף אחד לא נכנס, או להיסגר, כפי שעשו במהלך השנה וחצי האחרונות – במהלך התקופה הזאת ועדיין סגורים בישראל כ-50 מלונות.

יעל דניאלי: אני מדברת על מלונות בכל הארץ באזורים כמו תל אביב, ירושלים, נצרת, טבריה, נתניה, חיפה.

יעל דניאלי: זה בעצם השוקת השבורה שהענף שלנו, ביחד עם כל ענף התיירות הנכנסת, עומד בפניה ועתיד לפגוש כבר בחודש הקרוב.

יעל דניאלי: הדבר הזה ראוי שיהיו לו פתרונות.

יעל דניאלי: אשמח לקצר כדי להעניק את זכות הדיבור לשני מלונאים שנמצאים לידי, דיוויד טוקר, מנכ"ל רמדה ירושלים, שמכיל 600 חדרים.

מיכאל ביטון: אהבתי את זה, יעל, אבל רק אני מעניק רשות דיבור.

מיכאל ביטון: זה היה אלגנטי, עשית את זה יפה, אבל במקרה יש לי עניין לשמוע גם אותם.

יבגני סובה: למה באמצע שבוע נכנסים פחות ישראלים לבתי מלון?

יעל דניאלי: משום שמדובר במלונות שהם פחות פופולריים בקרב הישראלים.

יעל דניאלי: כאשר ישראלי חושב על יציאה לנופש הוא מעדיף לצאת לנופש למשל בסובב כנרת או בים המלח.

יעל דניאלי: הוא פחות ירצה לבוא לנופש באמצע שבוע במלון בנצרת.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: תכף נשמע את דני ודוד.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יבגני סובה, אתה רוצה להתייחס עד כאן?

יבגני סובה: לא, אני אתייחס בסוף.

מיכאל ביטון: דני ליפמן, מנכ"ל רשת אטלס, בבקשה.

דני ליפמן: תודה רבה על הזכות להיות כאן.

דני ליפמן: זאת באמת הזדמנות להציג גם את הפנים האחרות של ענף המלונאות, שפחות מדברים עליהם משום מה.

דני ליפמן: אני מנכ"ל ובעלים של רשת מלונות אטלס, שהיא רשת של 16 בתי מלון קטנים.

דני ליפמן: המלונות אינם בבעלותנו, שזה בעיה בפני עצמה.

דני ליפמן: אנחנו מתמודדים עם בעיית השכירות, שהיא בעיה בפני עצמה.

דני ליפמן: אנחנו חברה שבמשך 18 החודשים האחרונים נלחמת על הישרדותה.

דני ליפמן: אם לדבר על דיבידנדים – הפעם האחרונה שהחברה הזאת חילקה דיבידנדים הייתה בתחילת שנת 2018.

דני ליפמן: אמנם רצינו לחלק דיבידנדים על רווחי 2019 אבל מייד כשהתחיל משבר הקורונה דחינו את זה ועוד רחוק היום עד שנראה דיבידנדים.

דני ליפמן: החברה שלנו והמלונות שלנו הם תלויי תיירות נכנסת ברמה של 75%–80%.

דני ליפמן: המלונות שלנו מרוכזים בירושלים, חיפה ותל אביב.

דני ליפמן: יש לנו מלון אחד באילת, שאתייחס אליו תיכף.

דני ליפמן: אני רוצה להתחיל בזה שאני התלבשתי על המשפט שחבר הכנסת ביטון אמר, שלא ייתכן שכספי מדינה יוזרמו לטובת דיבידנדים ולבעלי רשת תיירות בשעה שעסקים קטנים ועצמאיים זקוקים לתמיכת המדינה, מתקשים לסגור את החודש ונלחמים על כל שקל.

דני ליפמן: התחברתי לזה מאוד.

דני ליפמן: אני רואה את עצמי כאחד מאותם עסקים קטנים שנלחמים על כל שקל וזקוקים לעזרת המדינה, ומקבלים את עזרת המדינה.

דני ליפמן: זה כמובן לא מספיק, זה גם בא באיחור.

דני ליפמן: את כספי המענקים האלה אנחנו כבר משלמים כהחזר להלוואות בערבות המדינה שהצילו אותנו מן הסתם, אבל מצחיק שבכספי המענקים האלה אנחנו צריכים עכשיו לשרת את ההלוואות בשעה שאנחנו בפעילות גירעונית תמידית לאורך כל התקופה, כולל בקיץ, מלבד מלון אחד באילת, שהוא מלון קטן שלא ממוקם במקום הטוב ביותר באילת, מלון שעשה רווח כבכל קיץ.

דני ליפמן: כתוצאה מן הרווח שהוא עשה הוא כמובן לא היה זכאי למענקים ולא קיבל מענקים.

דני ליפמן: במקרה שלנו הוא אפילו מנע קבלת מענקי הוצאות קבועות לכל החברה.

מיכאל ביטון: המענק לא ניתן פר מלון אלא פר חברה על פעילות כלכלית כוללת?

דני ליפמן: לכן, בגלל הפעילות במלון באילת כל יתר החברה, שהכנסותיה ירדו בקצת פחות מ-80%, כי אנחנו חברה שהוגדרה במחזור של קצת יותר מ-200 מיליון שקל, לא זכינו באותם חודשים למענקים.

דני ליפמן: אבל זה בסדר, אני רק מציין את זה, כיצד דווקא המלון באילת שעבד יפה הפריע לנו לקבל מענקים.

מיכאל ביטון: אם אתה יכול לנוע לסיכום דבריך, בבקשה.

דני ליפמן: אני רוצה לדבר על המחירים.

דני ליפמן: אני חייב להגיד שכאשר התפרסמו תחקירים עיתונאיים בעיתונות המודפסת ובטלוויזיה, והיו הרבה סשנים כאלה, התפללתי, חיכיתי, קיוויתי שיתקשרו גם אלינו כדי לשאול מה המחירים שלנו.

דני ליפמן: אני רוצה לשתף אתכם שהמחירים שאנחנו מוכרים הם הרבה פחות מאשר היו בעונות קיץ אחרות, בשל סיבה פשוטה: המיקום של המלונות שלנו ואי האטרקטיביות שלהם לתיירות משפחתית שמאפיינת את התקופה.

דני ליפמן: אני רוצה לשתף אתכם גם בזה שמפתיחת הסגר האחרון, הסגר השלישי, אנחנו מוכרים חדרים בכל מלונותינו, 20% מהחדרים ב-3,000–5,000 שקל לחודש.

דני ליפמן: כמובן לא מרוויחים מזה אבל זה עוזר לנו לשלם את ההוצאות הקבועות שלנו.

דני ליפמן: אמצע השבוע שלנו הוא בתפוסות ירודות ביותר בכל המלונות, במחירים ובמבצעים – לא אפרט יותר מדי – של תוכניות משפחתיות ומבצעים אחרים, ברמה של פחות מ-1,000 שקל לשני לילות באמצע השבוע, כלומר 500 שקל כולל מע"מ ליום, סופי שבוע ברמות של פחות מ-800–900 שקל בממוצע.

דני ליפמן: אני חושב שהם מחירים סבירים ביותר.

דני ליפמן: אני רוצה להגיד עוד דבר כי אני מבין שזמני קצוב.

מיכאל ביטון: הזמן של כולנו קצוב.

מיכאל ביטון: אבל אתה יודע, כאשר חנה סנש כתבה "אלי, אלי, שלא יגמר לעולם", ארבע שורות, כולנו זוכרים, אבל אם אומרים 100 שורות אף אחד לא זוכר.

מיכאל ביטון: זה מעט המכיל את המרובה.

מיכאל ביטון: בבקשה.

דני ליפמן: רציתי להגיד שבהכנה לישיבה הזאת עיינתי קצת בסטטיסטיקה, גם של התאחדות המלונות וגם של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ונדהמתי לראות שמתחילת המשבר, באותם החודשים שניתן היה לפעול – כל הזמן מדברים על ישראלים ועל כך שהמון ישראלים נשארו בארץ ולא נסעו לחו"ל ועל כך שיש פריחה בתיירות פנים.

דני ליפמן: לידיעת

דני ליפמן: כם כמות הלינות של ישראלים בשנים 2020 ו-2021, באותם החודשים שניתן היה להפעיל בתי מלון, היא פחות מאשר הייתה בשנת 2019 ובשנת 2018, למרות סגירת השמיים.

מיכאל ביטון: רגע, נמצא כאן המנכ"ל, הוא יגיד לנו.

מיכאל ביטון: זה קשור כנראה למצב רוח או לסגרים.

דני ליפמן: יכול להיות שבאילת ובים המלח היו הרבה יותר לינות מאשר בעבר אבל ביתר הארץ, וכאשר עושים את השקלול המלא, לא הושיעה אותנו תיירות הפנים.

יבגני סובה: חלק מבתי המלון פשוט לא פעלו.

מיכאל ביטון: הנתון הזה שאתה מציג הוא מדהים ואנחנו נרצה לשמוע עליו.

אמיר הלוי: על בסיס מה אתה נותן את הנתון הזה?

אמיר הלוי: מאיפה?

יעל דניאלי: אני חושבת שמה שדני ליפמן אמר לא נכון לגבי אילת וים המלח.

מיכאל ביטון: אבל ברמה ארצית.

מיכאל ביטון: דני, מה מקור הנתון הזה?

מיכאל ביטון: מאיפה הוא לקוח?

דני ליפמן: מן הנתונים שמחלקת לנו בנדיבותה התאחדות המלונות ומן המצגת האחרונה שהוצגה בפנינו בישיבת מועצת ההתאחדות על כמה לינות ישראלים וכמה לינות זרים היו במהלך התקופה בהשוואה ל-2019.

מיכאל ביטון: יש לכולם חצי שעה להציג נתון מדויק במספרים, מי שיודע, למי שיש את הנתון הזה.

דני ליפמן: אני יכול להגיד שבסוג המלונאות שלנו, ואני חושב שזה כולל את כל המלונאות האורבנית בערים שיעל דניאלי ציינה, שזה ירושלים, חיפה, נצרת, תל אביב וכדומה, הירידה בהכנסות לעומת 2019 הייתה למעלה מ-80%.

דני ליפמן: הירידה עד כה ב-2021 היא ברמה של 70% פלוס לעומת 2019.

דני ליפמן: זו עובדה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: דוד טוקר, אם תוכל לקצר בדבריך ואז נמשיך את הסבב, גם בזום, לנציגים, וחברי הכנסת שירצו יגידו שהם רוצים להתייחס.

דוד טוקר: תודה.

דוד טוקר: קודם כול, אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הכלכלה ולשר התיירות, שמגיע אלינו היום למלון להרמת כוסית בשעה 2:30, ביחד עם מנכ"לי בתי המלון בארץ.

דוד טוקר: הסיבה שהוא בא היא כי המלון סגור מזה שנה וחצי, ממרץ 2020.

דוד טוקר: אנחנו לא מדברים על הפסדים של 80% או 90%, אנחנו מדברים על אי הכנסה של 100%, אפס הכנסה במשך שנה וחצי.

דוד טוקר: בתקופה נורמלית בשנת 2019 העסקנו 460 עובדים בירושלים.

דוד טוקר: כרגע מועסקים 20 עובדים, שמועסקים בעיקר בתחום הביטחון.

דוד טוקר: העובדים כולם נמצאים בחל"ת.

דוד טוקר: פעם חל"ת היה בתשלום, היום זה חל"ת ללא תשלום מתחת לגיל 45, ומעל גיל 45 זה עד סוף ספטמבר או עד סוף השנה.

דוד טוקר: אותם עובדים מתחת לגיל 45 שנמצאים בחל"ת, כלומר פקידי קבלה, פקידי הזמנות, שאין להם מקצוע אחר, אין להם מה לעשות, הם נזרקים לרחובות, סליחה על הביטוי, הם מקבלים אפס הכנסה.

דוד טוקר: זוג עם שני ילדים – מטרנה, חיתולים, לא יודע מה – אפס הכנסה, כלום.

דוד טוקר: הם שילמו כל חייהם ביטוח לאומי ומס הכנסה, אנחנו שילמנו ביטוח לאומי ומס הכנסה, ואפס הכנסה.

דוד טוקר: אני חושב שהנושא של בתי מלון סגורים, שכפי שיעל אמרה, כרגע יש כ-50 בתי מלון סגורים אבל באוקטובר בבתי מלון מוטי תיירות נכנסת – אנחנו מוטי תיירות נכנסת, לא יעזור – בקיץ פתחנו לכמה שבועות אבל מהר מאוד הבנו שזה לא עובד; בראש השנה פתחנו וקיבלנו הזמנות ואז קיבלנו כ-20% תפוסה ואז התחילו הביטולים.

דוד טוקר: למה ביטולים?

דוד טוקר: כי זה אנשים מבוגרים שלא רוצים להידבק, שחוששים וכן הלאה.

דוד טוקר: הבקשה שלנו, בראש ובראשונה לפני עזרה כספית, אני לא רוצה עזרה כספית, אני רוצה לעבוד.

דוד טוקר: הבקשה שלנו היא פתיחת שדה התעופה בן גוריון.

דוד טוקר: אנחנו חיים משדה התעופה בן גוריון.

דוד טוקר: אם אין את שדה התעופה בן גוריון אין כלום.

דוד טוקר: תבינו, בירושלים וכך גם בנצרת ובערים אחרות, אבל בוודאי בירושלים, אין הכנסות.

דוד טוקר: הישראלים לא מגיעים.

דוד טוקר: אולי עושים שבת חתן פעם ב...

דוד טוקר: זה לא הכנסה, אי אפשר להחזיק 460 עובדים מסוף שבוע.

דוד טוקר: באמצע השבוע אנשים לא מעוניינים להתארח.

דוד טוקר: אנחנו לא אילת ולא ים המלח.

דוד טוקר: אז פתיחת השמיים.

דוד טוקר: דובר בזמנו על נושא חל"ת גמיש, שנוכל להעסיק את העובדים יומיים–שלושה בשבוע וביטוח לאומי ישתתף.

דוד טוקר: לצערי זה לא קרה ולא קורה.

יבגני סובה: למה זה לא קרה?

יבגני סובה: דיברו על השיטה הגרמנית, מה שנקרא.

יבגני סובה: למה זה לא קרה?

יבגני סובה: תסביר לנו.

יבגני סובה: ניסו בכלל או פשוט החליטו לוותר מראש?

דוד טוקר: אתה שואל את האדם הלא נכון.

דוד טוקר: אני לא יודע.

מיכאל ביטון: נשמע את נציגי הממשלה תיכף.

יבגני סובה: אני לא מבקש שתגיש פה דוח אבל תגיד למה לדעתך זה לא קרה.

יבגני סובה: כי לא ניסו, או ניסו ונכשלו?

מיכאל ביטון: אגב, זה גם לא יכול היה לקרות אצלו כי הוא סגור טוטלית.

מיכאל ביטון: זה מתאים למקום שנושם ופתוח בהיקפים שונים.

דוד טוקר: זה החלטות של משרד האוצר.

דוד טוקר: אני חושב שאין הבנה שהתיירות בכלל – מורי דרך, לשכת המארגנים וכולי, ובוודאי המלונות – הרשויות לא מבינות שאנחנו לא מסוגלים, לעובדים אין לאן ללכת, אין להם מה לחפש.

דוד טוקר: זה שטויות.

דוד טוקר: מה הוא יעשה?

דוד טוקר: הוא יהיה ברמן?

דוד טוקר: מה הוא יהיה?

דוד טוקר: אנשים בני 40 – ליבי איתם.

דוד טוקר: דובר על הפסדים, על ירידת הכנסה.

דוד טוקר: כרגע קיבלנו את הדוחות – בשנת 2020 הפסדנו 8 מיליון שקלים.

דוד טוקר: שנת 2021 היא שנה יותר גרועה כי אין בכלל הכנסות אז אנחנו מפסידים כמיליון שקל בחודש.

דוד טוקר: בכל חודש מיליון שקל הולך למה שהוא הולך, לתחזוקת הבניין, לעובדים או למה שלא יהיה.

דוד טוקר: אני חוזר פה לכל נושא התמיכות הכלכליות – נכון, אילת חיה עם הראש מעל המים, יותר או פחות, זה לא ענייני.

דוד טוקר: ירושלים גוועת.

דוד טוקר: כשאני ארצה לפתוח בחזרה את המלון, אני לא יודע כמה עובדים יש לי.

דוד טוקר: אני אתחיל להרים טלפונים – אני לא יודע.

דוד טוקר: חלקם יחזרו, חלקם לא יחזרו, תשתיות וכן הלאה.

דוד טוקר: אני לא יודע.

דוד טוקר: לכן אני מבקש באמת שבדיון הזה כל תמיכה וכל עזרה לענף התיירות ולענף המלונאות שהיא מוטת תיירות נכנסת היא חובה.

דוד טוקר: היא לא רק חיונית, היא חובה, אין ברירה.

מיכאל ביטון: נעם ואמיר, בזמן שהדוברים מדברים תוסיפו להתייחסות שלכם את ההבדל בין רשתות גדולות למלונות בוטיק קטנים ואת ההתייחסות שלכם לפי אזורים, לפי אזורי משבר ולאו דווקא לפי גודל העסק.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: קודם כול, זה נושא חשוב מאוד.

יבגני סובה: בוודאי ליבי עם כל עובדי הענף.

יבגני סובה: אני לא רוצה לדבר בקלישאות אבל במשך שנה שלמה, עוד כשהיו פה דיונים בממשלה הקודמת והיינו באופוזיציה, דיברו גם על האפשרות של מתווה לכניסת תיירים מחוץ לארץ.

יבגני סובה: אני זוכר שלפני שנה – אנחנו בשנת 2021 – באוגוסט 2020 דיברו על מתווה במשרד הבריאות, שאו-טו-טו המתווה הזה ייכנס לתוקף ונוכל להכניס לכאן תיירים מחוסנים ואת כל מי שעובר את הבדיקות.

יבגני סובה: אני מבין שזה עדיין מתעכב.

פיני שני: לא מתעכב.

יבגני סובה: לא מתעכב, פשוט לא יוצא אל הפועל.

פיני שני: הוא יוצא אל הפועל.

יבגני סובה: כנראה אתה סותר את הדברים האלה, כי אלה נפגעים מכך שאין תיירות נכנסת ונתב"ג סגור ואתה אומר שזה נכנס לפועל.

יבגני סובה: כנראה שיש לי בעיית שמיעה או שאני לא מבין את הקשר.

מיכאל ביטון: תאספו את השאלות ותנו לנו הבהרות עוד מעט.

יבגני סובה: אני מנסה להבין.

יבגני סובה: כל בתי המלון האלה, אותם 270 שחיים על התיירות הנכנסת ומחכים לכניסת תיירים מחו"ל – שוב, אני לא בא בטענות אל משרד התיירות, אני דווקא אתכם, כי הטענה שלי היא בעיקר אל משרד הבריאות, שם צריך למצוא כנראה את הנוסחה המתאימה שתאפשר את זה.

יבגני סובה: אבל אשמח מאוד אם תחדש לי דברים.

יבגני סובה: דבר שני, המקרה של מלון רמדה בירושלים הוא מקרה קלסי של צורך בשיתוף פעולה בין הרשות המקומית לעסקים.

יבגני סובה: הרי ארנונה היא בין 12%–15% מן ההוצאות.

דוד טוקר: רק כדי לסבר את האוזן, 420,000 שקל בחודש.

יבגני סובה: אל תדבר בשקלים כי לכל אחד יש את השטח שלו.

יבגני סובה: תדבר באחוזים מן ההוצאות שלך.

יבגני סובה: הארנונה היא פחות או יותר בין 12%–15%.

יבגני סובה: אם אני מסתכל על עיר כמו ירושלים, שהיא עיר שכל הזמן משקיעה מיליונים, אם לא עשרות מיליונים, בפיתוח תיירות, אני חושב שאתה צריך לשבת בין היתר גם בעיריית ירושלים ולפתור את הסוגיה הזאת.

דוד טוקר: - - -

יבגני סובה: אני חושב שזה עצוב מאוד.

דוד טוקר: זה גם אחריות של משרד הפנים, אני מבין.

יבגני סובה: אני קורא לך, אדוני היושב-ראש, לצאת בקריאה אל משרד הפנים, אל השלטון המקומי.

יבגני סובה: חברים, תראו, כל עיר גדולה כזאת, אם זה חיפה, אם זה ירושלים – אני לא אומר תל אביב כי היא כמו מדינה בפני עצמה ויש לה דינמיקה משלה – אבל למשל אם החברה לפיתוח ירושלים מעוניינת בתיירים לירושלים, ולפני הקורונה בכל יום שמענו פרסומות, שמענו קריאות: "תבואו לירושלים, תלונו בירושלים", אז אני חושב שהראשון שצריך להיפגש אתך זה מישהו שמנהל את העסק הזה בירושלים כי מן הסתם גם הוא נפגע.

יבגני סובה: אתה סגרת מלון, אתה לא רוצה לפתוח כי אם אתה תפתח אתה תאבד זכאות למענק, אתה לא רוצה לפתוח בשיטה של הפעלה במשך יומיים בשבוע.

יבגני סובה: אתה אומר שאתה מפסיד בכל חודש מיליון שקל רק בגלל שהבניין עומד, אז אפשר אולי למצוא איזו נוסחה שתאפשר לך לנהל את העסק הזה אפילו בפלוס 5 שקלים, אבל לפחות לא תשלם את מיליון השקל הזה, ואז לא תאבד את הזכאות למענק כי אתה לא מרוויח מיליונים.

יבגני סובה: אני לא בא לתת פה ציונים לרשתות גדולות כי בסך הכול אני לא מכיר את הדוחות.

יבגני סובה: אז קודם כול שיתוף פעולה עם השלטון המקומי מחייב פה חשיבה.

יבגני סובה: אנחנו ניסינו פה במשך שנה שלמה לדבר, ואחר כך היו שינויים, הממשלה קמה.

יבגני סובה: אני מקווה מאוד שאנחנו נצליח לעשות את זה גם אחרי שנעביר את כל הדברים התקציביים ושנוכל לסייע.

יבגני סובה: הדבר השני, כפי שאמרתי, התיירות הנכנסת ונתב"ג – זה סוגיה שצריכה להיפתר בחתך, צריך לחתוך ולקבל פה החלטות אמיצות.

יבגני סובה: הממשלה הזאת קיבלה החלטות אמיצות בעניין הסגר, לא לקיים סגר, כן להמשיך את החיים הנורמליים, כן לחסן את האנשים וכן ללכת לשפיות.

יבגני סובה: אני חושב שגם בתיירות הנכנסת צריכה להיות השפיות הזאת.

יבגני סובה: שוב, אני לא נותן פה עצות, אני לא מחלק פה חיסונים בכניסה למדינה.

יבגני סובה: אני רק אומר שמדינות אירופה שמגיעות לשלב השני והשלישי של החיסון, וחלק כבר השלימו את השלב השני ומגיעות לשלישי, אני מקווה מאוד שגם שם המצב יתייצב.

יבגני סובה: אין שום סיבה שישראלים יטוסו לאירופה ואילו אירופאים לא יגיעו לישראל, אין שום סיבה.

יבגני סובה: צריך לסייע ובכך גם לסייע לאותם 270 מלונות שעומדים על סף סגירה.

מיכאל ביטון: נושא ההשפעות של שדה התעופה על התיירות עלה מכמה גופים.

מיכאל ביטון: זה מחייב דיון אחר עם נציגי משרד התחבורה וגופים אחרים.

מיכאל ביטון: בהחלט זה צוואר הבקבוק.

יבגני סובה: כל עוד זה לא נפתח אין טעם בדיון הזה.

יבגני סובה: לא נוכל להמציא תיירים.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע.

מיכאל ביטון: אגב, לגבי ההערה שלך על הארנונה, חבר הכנסת סובה, המדינה מימנה ארנונה לעסקים בקורונה.

מיכאל ביטון: מה שאנחנו מעלים פה זה יכולת לפעול נקודתית.

מיכאל ביטון: עסקים קיבלו השתתפות בארנונה.

מיכאל ביטון: אנחנו בעצם שיפינו את הרשויות המקומיות.

יבגני סובה: עסקים סגורים או עסקים שנפגעו מעל 40%, כפי ששמענו מן האוצר?

יבגני סובה: צריך סיוע בארנונה גם לאלה שלא נפגעו ב-40%.

יבגני סובה: הרי מה העניין?

יבגני סובה: אני רוצה שמלון ימשיך להיות פתוח, אני רוצה שאנשים ימשיכו להגיע, שתהיה להם אופציה להגיע.

יבגני סובה: ברגע שהמלונות פתוחים – אני שומע פה נתון מפחיד: 270 מלונות על סף קריסה וסגירה בחודש הקרוב.

יבגני סובה: אני מדמיין שבעוד חודש המצב יהיה עוד יותר גרוע וכל הדיון הזה הוא פשוט לא רלוונטי.

מיכאל ביטון: אין ספק שאנחנו צריכים להתייחס באופן מיוחד למקומות כמו ירושלים ונצרת, מקומות שהם נפגעים ישירים של סוגיית התיירות הנכנסת.

מיכאל ביטון: אני דווקא רוצה לתת לוויסאם עבד אל ראזק, מלונאי מנצרת, להציג את הדברים.

מיכאל ביטון: אם תוכל בקצרה.

אל ראזק: תודה על רשות הדיבור, אדוני היושב-ראש.

אל ראזק: אכן אנחנו בשנה וחצי האחרונות, בשונה מאוד מאחרים שדיברו קודם שעסוקים בחלוקת דיבידנדים או לא, אנחנו עסוקים בהישרדות יום-יומית ובהישרדות חודשית.

אל ראזק: העיר נצרת, בגדול, חיה ונושמת מתיירות נכנסת.

אל ראזק: יותר מ-85% מן המגיעים לבתי המלון בנצרת הם תיירים.

אל ראזק: חלק גדול מן המלונות סגורים, או סגורים חלקית, או שהם עובדים בתפוסות נמוכות, להחריג אולי חודש או חודשיים בזמן האחרון שהייתה קצת תפוסה, אבל אנחנו עדיין רחוקים מאוד מתפוסות כפי שהוצגו פה באילת ובים המלח ובמקומות אחרים.

אל ראזק: אנחנו עדיין בתפוסות נמוכות מאוד יחסית לכל הארץ וכמובן גם יחסית לתקופות מקבילות בשנים קודמות.

אל ראזק: בנצרת יש כ-2,000 חדרי מלון, חדרי אירוח וכולי.

אל ראזק: חלקם הגדול היו סגורים במשך תקופה ארוכה מאוד.

אל ראזק: המענקים שניתנו לעסקים האלה הם שהחזיקו אותם עד היום בעצם.

אל ראזק: הבעיה היא שאין לנו אופק או ציפייה שאנחנו יכולים להגיד: הנה עוד מעט זה נפתר, עוד מעט זה מסתיים, עוד מעט זה מתחיל לחזור.

אל ראזק: הפיילוט שצוין קודם יצא לפועל בחודש יוני או יולי, אם אני לא טועה.

אל ראזק: ראינו ממנו כמויות קטנות מאוד של תיירים.

אל ראזק: אני חושב שזה לא דבר שאפשר לבנות עליו לטווח הקצר.

אל ראזק: מלונות עובדים בתפוסות סופר נמוכות, אפילו בחלקן חד-ספרתיות, לצערי.

אל ראזק: מבחינתי מלון שעובד ב-5% או 7% תפוסה הוא מלון שלא עובד בכלל.

אל ראזק: זו עיר שגם המלונות שלה והתשתית המלונאית שלה, בחלק גדול מן המלונות אין את הפסיליטיז לתיירות פנים, המלונות לא ערוכים לקלוט תיירות פנים, גם אם רוצים.

אל ראזק: הפסיליטיז שיש אצלנו פחות רלוונטיים.

אל ראזק: כל עוד השמיים סגורים, כפי שציינו קודם, המצב שלנו דומה מאוד לירושלים לדעתי, כל עוד אין תיירים מלונות העיר לא יכולים להתקיים ללא עזרה וללא התערבות של הממשלה.

אל ראזק: הבעייתיות היא יותר לגבי העתיד.

אל ראזק: את מה שעברנו כבר עברנו, אני לא צריך להרחיב על זה, כולם דיברו על זה ואני חושב שהכאב של כולנו זהה, כמו בירושלים ובערים אחרות שנפגעו כמונו.

אל ראזק: אבל הבעיה היא העתיד.

אל ראזק: אנחנו לא יודעים מה הולך לקרות.

אל ראזק: החודשים הקרובים נראים לא טוב.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: אנחנו ניתן לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, אחריו יוסי פתאל יתייחס ולאחר מכן נעבור לעדכון ודיווח בסוגיית מורי הדרך.

מיכאל ביטון: גם הייתי רוצה לשמוע בשורה מבעלי המלונות, מה הם יכולים לעשות כדי לשלב בחודשים הקרובים את מורי הדרך אצלם, בסך הכול לכמה חודשים, עד שתיפתח התיירות בכלל, כעוד מקור מידע לאנשים שמתארחים אצלם.

מיכאל ביטון: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה לך על הדיון החשוב והדחוף הזה בפגרה.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר יותר משנה מדברים, אדוני היושב-ראש, הזכיר את זה יבגני סובה שאז היה באופוזיציה והיום הוא בממשלה והוא אפילו יושב במרכז העצבים, במשרד האוצר, והיום הוא יכול להביא פתרונות.

מיכאל ביטון: אתה אומר שנעביר לו את הבקשות.

אוסאמה סעדי: בדיוק, הוא יכול להעביר את זה ישר למשרד.

אוסאמה סעדי: ענף התיירות נפגע הכי קשה, לרבות בתי מלון, סוכני נסיעות, מורי דרך, שכמה פעמים כבר דיברנו והעלינו את הנושא שלהם, חברות אוטובוסים, מסעדות שעובדות עם תיירים – כל אלה נפגעו, ועדיין נפגעים.

אוסאמה סעדי: אני קורא עכשיו שכמעט 50 בתי מלון סגורים לחלוטין.

אוסאמה סעדי: נכון שיש בתי מלון שחזרו לעבוד והם משגשגים ומרוויחים, עינינו לא צרה ברווחים שלהם ואנחנו רוצים שכולם ירוויחו.

אוסאמה סעדי: המדינה באמת ב-2020 העניקה מענקים, פיצויים, הוצאות קבועות.

אוסאמה סעדי: קראתי על חברה אחת שקיבלה מן המדינה 30 מיליון שקל.

מיכאל ביטון: זה היה כבר, על זה דיברנו בפתיח.

אוסאמה סעדי: אני בטוח שהעלית את זה.

אוסאמה סעדי: והשנה עם כל הרווחים שלהם חילקו דיבידנדים.

אוסאמה סעדי: אבל חברות הנופש הן היקרות ביותר בעולם אולי.

אוסאמה סעדי: בסוף שואלים: למה אנשים נוסעים לטורקיה?

אוסאמה סעדי: למה אנשים נוסעים לגיאורגיה?

אוסאמה סעדי: למה אנשים נוסעים לייוון?

אוסאמה סעדי: בגלל המחירים פה.

אוסאמה סעדי: בתמורה ליום אחד בישראל אתה שבוע באיסטנבול, זו המשוואה.

אוסאמה סעדי: אני מבין שפה יש הוצאות ועובדים וכן הלאה, אבל המחירים הם בלי שום פרופורציה.

אוסאמה סעדי: לכן צריך לדאוג, בסופו של יום אנחנו חייבים לדאוג לאזרח.

אוסאמה סעדי: האזרח מקבל חבילות במחירים גבוהים ביותר.

אוסאמה סעדי: בתי המלון באזורים כמו – טוב שאני מדבר אחרי וויסאם עבד אל ראזק מבית המלון בנצרת.

אוסאמה סעדי: אנחנו העלינו כבר כמה פעמים את הסוגיה של בתי מלון בנצרת, מסעדות בנצרת, שנפגעה הכי קשה, יש שם 70% אבטלה.

אוסאמה סעדי: בשנה שעברה אפילו הבאנו חבילה מיוחדת, אמרנו: מסייעים לאילת, מסייעים לטבריה.

אוסאמה סעדי: מה עם נצרת?

אוסאמה סעדי: בסוף הביאו חבילת סיוע של 30 מיליון שקל, אבל אני חושב שהיא לא התממשה, עם כל מבחני התמיכה והקריטריונים היא לא עברה בפועל, עד כמה שאני יודע.

אוסאמה סעדי: לכן חשוב מאוד לסייע לכל הענף הזה.

אוסאמה סעדי: נכון שאנחנו עכשיו בעיצומו של גל רביעי ואי-הוודאות הורגת, במיוחד בענף הזה, בשל ביטולים, במיוחד בשיא, מדברים על יולי, אוגוסט, ספטמבר, עד תחילת אוקטובר, זה השיא של הענף הזה, ובדיוק בשיא הזה יש פגיעה.

מיכאל ביטון: לא יודעים מה העתיד, האי-ודאות פה היא קשה.

מיכאל ביטון: אי אפשר לנבא מה יהיה בחודשים הקרובים.

אוסאמה סעדי: לכן אמרתי, אני מבין או לא מבין, אני יכול להסכים או לא להסכים עם המדיניות החדשה, לפיה לא מכריזים על סגר רשמי אבל יש סגר דה פקטו עם כל ההגבלות, אבל פיצויים אין.

אוסאמה סעדי: זה התפקיד של הוועדה שלנו.

מיכאל ביטון: ירושלים, נצרת, מקומות שנפגעים באופן דרמטי בשל היעדר תיירות נכנסת מחייבים התייחסות ייחודית שונה.

מיכאל ביטון: תיכף נבקש את ההתייחסות.

מיכאל ביטון: יוסי פתאל, מנכ"ל לשכת מארגני התיירות הנכנסת לישראל, בבקשה.

יוסי פתאל: תודה רבה.

יוסי פתאל: אני חייב לציין שאבן הראשה של כל הדיון הזה היא הכתפיים המשומשות שלנו.

יוסי פתאל: מארגני התיירות הנכנסת מביאים 75% מן התיירים לפריפריה, ואין לנו תיירים, ו-85% מן ההכנסות.

יוסי פתאל: כשמדברים על מורי הדרך, אנחנו ארגון המעסיקים שחתום על ההסכם הקיבוצי איתם, הם שכירים שלנו.

יוסי פתאל: לפני שאעבור לנושאים תקציביים, ממש בקצרה, אני רוצה לדבר דווקא על עבודה, כי אנחנו רוצים לעבוד, אנחנו לא רוצים עוד כסף.

יוסי פתאל: הוועדה, אדוני, אם תרשה לי להיות היועץ שלה, צריכה לשאול את השאלה: למה?

יוסי פתאל: למה אין תיירים?

יוסי פתאל: למה עומר אדם כן, למה פסטיבל פאנג'ויה כן, למה קניונים צפופים כן אבל תיירים בקפסולות, תיירים מחוסנים אחרי בדיקה סרולוגית מופרדים בתנועה שלהם לא?

יוסי פתאל: אחרי שעשו פיילוט ניסוי, נכנסו כמה אלפים והיו אפס תקלות בריאות, הביאו קצת חיוך לפריפריה – כלום, ב-18 בחודש החליטו באבחה אחת להפסיק את הפיילוט.

יוסי פתאל: צריך לזכור, יש פיילוט שהוא מוגבל מאוד, קשוח מאוד, שהוא לא מתווה כניסה.

יוסי פתאל: יש מתווה כניסה שנמצא על שולחן הממשלה ונדחה מחודש לחודש.

יוסי פתאל: בשביל להבין את המדיניות הקפריזית, ב-18 החודשים נאלצנו לסגור, ועכשיו הודיעו שב-19 לחודש הזה פותחים עוד פעם את הפיילוט.

מיכאל ביטון: אני מבין שאתה מתייחס למתווה שהכינו כמה מרשויות המדינה, רוני נומה ואחרים.

יוסי פתאל: לא.

יוסי פתאל: יש מתווה שהוכן בסוף הפיילוט.

יוסי פתאל: אתם אישרתם פיילוט, הוא רץ במאי-יוני.

יוסי פתאל: בסופו ישבו ועדות, קיבלו מסקנה איך צריך להיראות המתווה.

יוסי פתאל: ואז ביולי בגלל המצב, בלי קשר לדברים שאני רוצה להגיד עוד רגע, החליטו לבטל את הפיילוט.

יוסי פתאל: פתחו, סגרו, פתחו, סגרו.

יוסי פתאל: סגרו את זה ב-18 לחודש הקודם.

יוסי פתאל: פותחים את זה עוד פעם באמצעות מאמצים ענקיים של משרד התיירות והשר ומי שנמצא לידכם בחדר, והדבר הזה הוא לזכותם לגמרי, מחזירים את זה עכשיו בחזרה.

יוסי פתאל: אבל עדיין צריך לשאול, הם עשו ניסוי וראו שהתיירים האלה מביאים רק ברכה וצריך להגן עליהם ולא מפניהם.

יוסי פתאל: בכל זאת בכל חודש אתם מכניסים 50,000 תיירים בוועדות חריגים, שהם לא כפופים לשום מתווה, לשום בדיקה ולשום מעקב.

יוסי פתאל: הם כן ואנחנו לא.

יוסי פתאל: באים אנשי משרד הבריאות לוועדה ואומרים לכם: תשמעו חברי הכנסת, אנחנו בודקים את כל המדינות ואנחנו בוחנים כמה אנשים מגיעים מהן חולים ביום הראשון, שלושה ימים אחרי יום הכניסה שלהם ואחרי עשרה ימים.

יוסי פתאל: אחרי שאנחנו עושים את המדידה המאוד מדויקת הזאת אנחנו קובעים מי זו מדינה פטורה.

יוסי פתאל: ואז הם מודיעים לכם על המדינות הפטורות, שביניהן יש את אירן, אפגניסטן, בנגלדש, לבנון, לוב, סודן, סומליה, עירק, ערב הסעודית ועוד.

יוסי פתאל: איפה נמצאים אנשים בבידוד שחזרו מן המדינות האלה חולים בקורונה, שאתם מייד מאשרים את הנושא של המדינות הכתומות והירוקות, כאשר בינתיים הם בכלל לא יכולים להגיע לכאן?

יוסי פתאל: אני מנסה לערער את הגרפים הצבעוניים שאתם רואים בכל פעם.

יוסי פתאל: אדוני, אתה אוהב לדבר במספרים ובסרגלים ואני מעריך את זה מאוד.

יוסי פתאל: אני חושב שמתפקידך לשאול מה המחיר בחיי אדם בפריפריה.

יוסי פתאל: התיירות הנכנסת מחזיקה 15% מכוח האדם בפריפריה.

יוסי פתאל: כמה שנות אדם התקצרו בגלל הניהול הכושל של כניסת התנועה מנתב"ג?

יוסי פתאל: יש לזה מחיר בחיי אדם, אי אפשר להגיד אחרת.

יוסי פתאל: אנחנו, במאמץ של מארגני התיירות הנכנסת, אלה שמשלמים משכורות למורי הדרך.

יוסי פתאל: אנחנו מביאים 75% מן התיירים לכל המלונות בפריפריה, כפי ששמעת פה, ואנחנו במעמד של מקבצי נדבות.

יוסי פתאל: אחרי שמסכימים, כולכם מחמיאים שצריך אותנו, אנחנו השמן בגלגלי התעשייה, אין לכם עבודה בלעדינו בפריפריה, אך לא מצליחים להעביר לנו כסף.

יוסי פתאל: הוועדה צריכה לדרוש לא רק החלטות אלא גם מעשים.

יוסי פתאל: אני חייב לציין, שיתוף הפעולה שלנו עם משרד האוצר יוצא מן הכלל וגם הם תקועים בנושא הבירוקרטי.

יוסי פתאל: אנחנו מדברים באמת על אגורות יחסית למה שצריך בשביל לשמר.

יוסי פתאל: בפועל הלאימו לנו את העסקים במרץ 2020 ואסרו עלינו לפתוח אותם.

יוסי פתאל: גם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה אמר בכנסת: למדינה יש אחריות.

יוסי פתאל: אין פרופורציה בין המחמאות שאתם נותנים, ההסכמות, לבין מה שבסוף קורה בפועל ומגיע אלינו.

יוסי פתאל: כמעט 50% מן האנשים כבר לא נמצאים.

יוסי פתאל: אני מבקש, אדוני, שתוציא אותנו מן הסטטוס של מקבצי נדבות.

יוסי פתאל: אנחנו גם משלמים משכורות כי היה חשוב לנו לשמר את כוח האדם, ממרץ 2020.

יוסי פתאל: המדינה אמרה שתתמוך בנו.

יוסי פתאל: מינואר לא הביאו לנו כסף.

יוסי פתאל: אנחנו שילמנו את כל המשכורות ל-15% מכוח האדם במשרדים.

יוסי פתאל: זה אינטרס של המדינה.

יוסי פתאל: אנחנו ענף הייצוא השישי בגודלו, כמו התעשיות הביטחוניות של מדינת ישראל.

יוסי פתאל: ודבר אחרון, אדוני, היה דיון בוועדת הכלכלה עם רשות המסים שהצליח לעורר את חמתנו, כי אתה באת עם כוונות טובות והטעו אותך.

יוסי פתאל: אני מתפרץ עם הנושא הזה, אולי תחסום אותי ותגיד לי לא עכשיו, אבל חשוב לחזור לזה.

יוסי פתאל: רשות המסים מתעללת בנו.

יוסי פתאל: בגלל שאין לנו הכנסות מחודש מרץ המחשב שלהם הודיע לפקידים שאנחנו מתים.

יוסי פתאל: אנחנו צועקים: אנחנו חיים.

יוסי פתאל: אומרים לנו: לא.

יוסי פתאל: מקריאים עלינו קדיש בעודנו בחיים ורוצים שנגיד אמן.

יוסי פתאל: אנחנו עסק קיים וחי.

יוסי פתאל: אומרים: לא, אתה מת, תחזיר את כל הכסף, ולוקחים לנו את הכסף מן החשבונות.

יוסי פתאל: וגם אין עם מי לדבר שם.

יוסי פתאל: אתם לא מפסיקים להחמיא להם שהם יעילים.

יוסי פתאל: הם לא יעילים, הם לא עומדים בזמנים והם עושים פעולות חמורות.

יוסי פתאל: לעניין התיירות הנכנסת היה מקום שימנו אדם מיוחד לנושא הזה.

יוסי פתאל: ומשפט אחרון: אני חושב שאין מי שיכול להתווכח עם המספרים.

מיכאל ביטון: יוסי, יש לי שאלה.

מיכאל ביטון: גם אתם לא נדרשים באמת להחזיר מענקים עכשיו, אין דרישה.

יוסי פתאל: זה לא נכון.

יוסי פתאל: - - - לדבר עם הנציג של עסקים עד 1.5 מיליון.

יוסי פתאל: אתה טועה, אדוני.

יוסי פתאל: קיזזו לנו את הכסף.

מיכאל ביטון: איך קיזזו?

יוסי פתאל: בעסקים הגדולים שהם עד 100 מיליון הם דורשים ומקבלים את הכסף.

יוסי פתאל: אתה מדבר על עסקים קטנים, שזה עד 1.5 מיליון שקל.

מיכאל ביטון: קיבלנו פה התחייבות שאין דרישה להחזר מענקים.

יוסי פתאל: שקרנים.

יוסי פתאל: אני אומר את זה לפרוטוקול.

מיכאל ביטון: איך זה נעשה בפועל?

יוסי פתאל: מקזזים מתוך סכומים שצריך לתת.

יוסי פתאל: הם נתנו לעצמם דרור, בחסותכם, לפרש מה הן הוצאות קבועות ויודעים שבתיירות זה להוצאה קבועה.

יוסי פתאל: הורידו להם את הכסף וחתכו אותם לגמרי.

יבגני סובה: זה משהו אחר.

יבגני סובה: ישב פה נציג של מס הכנסה שאמר שעד סוף השנה לא תהיה אפילו דרישה.

מיכאל ביטון: אנחנו נבדוק את מה שאתה אומר.

מיכאל ביטון: יוסי, ביקשת לומר משפט אחרון, בבקשה.

יוסי פתאל: אדוני, אנחנו נדרשים ואתם צריכים אותנו.

מיכאל ביטון: חברים, אני רוצה בעיקר שתהיה התייחסות ספציפית, גם בדיון הזה אבל גם בשיח ישיר עם מארגני התיירות הנכנסת.

מיכאל ביטון: זה מספר חברות מצומצם שיש בו פגיעה ייחודית.

מיכאל ביטון: כפי שעשינו עם גופים אחרים, אבקש איש קשר, גם במשרד האוצר וגם במשרד התיירות, שלוקח על עצמו לשבת איתם באופן ספציפי.

מיכאל ביטון: אחרון הדוברים הוא מנהל מלון אסטוריה, אבי זנדברג, בבקשה.

אבי זנדברג: אני מטבריה.

אבי זנדברג: אני מודה על הישיבה הזאת ושמח שלפחות יש לנו אפשרות לחדד נושא.

אבי זנדברג: חשוב לעשות הבחנה בין מרבית המלונות בישראל שהם קטנים, עצמאים ושייכים לרשתות קטנות ופזורים בכל רחבי הארץ, בגליל, בטבריה, בנצרת, חיפה, נתניה, ירושלים, אפילו בירוחם יש מלון.

אבי זנדברג: עיקר העבודה שם מבוססת על התיירות הנכנסת מחו"ל שלמעשה פסקה לחלוטין מתחילת הקורונה.

אבי זנדברג: בזמן מסוים היו איים ירוקים וכל הפטנטים האלה שנהנו מהם באילת ובים המלח.

אבי זנדברג: המלונות האלה חלקם סגורים מהרגע הראשון, 50 מלונות סגורים עדיין.

אבי זנדברג: זה 270 מלונות.

אבי זנדברג: חשוב לציין שהמלונות האלה הם גורם כלכלי יציב וזרז לפעילות כלכלית ענפה דווקא באותן ערים בפריפריה, בתעסוקה, בצריכת שירותים מקומיים רבים.

אבי זנדברג: המלונות באתרי הנופש באילת ובים המלח, שרובם שייכים לרשתות הגדולות, שגשגו בתקופות האלה, יכול להיות שאפילו ניצלו מצב.

אבי זנדברג: המחירים הרקיעו לשחקים.

אבי זנדברג: מרבית המלונות לא היו שותפים לחגיגה הזאת.

אבי זנדברג: התדמית שלנו נפגעה קשה עקב כך.

אבי זנדברג: כפי שאמר ליפמן מרשת אטלס, המחירים שלנו שפויים לחלוטין וכולם בסדרי הגודל שהוא הציג ומנכ"ל משרד התיירות מכיר אותם.

אבי זנדברג: בהחלט הסכמנו עם הגישה שלו כאשר הוא אמר בתחילת המשבר: חבר'ה, אל תשתוללו במחירים כי יענישו אתכם.

אבי זנדברג: מרבית המלונות לא היו שותפים לחגיגה הזאת.

אבי זנדברג: מרבית המלונות באזורים שבהם מתקיימת התיירות הנכנסת מתקשים לפעול גם היום בשביל ביקושים נמוכים באמצע השבוע של הישראלים.

אבי זנדברג: יש קצת עבודה בסופי שבוע.

אבי זנדברג: בטבריה למשל, שם יש 4,500 חדרים, 3,000 חדרים הם של תיירות נכנסת.

אבי זנדברג: בנצרת, כפי שהציג וויסאם, המצב קשה, בדיוק כמו אצלנו וכמו באזורים אחרים בארץ, שהיום הם אובדי עצות מה יעשו בחודשים הקרובים.

אבי זנדברג: כפי שנאמר בתחילת הדיון, הדבר הראשון, חייבים למצוא דרך לפתוח את השמיים לתיירות נכנסת.

אבי זנדברג: זה הדבר הכי חשוב שצריך לעסוק בו היום.

אבי זנדברג: המענקים – זה לא מענקים, קיבלנו דמי הישרדות, זה לא היה מענקים, וחייבים להמשיך לסייע לעבור את התקופה הזאת כי הרבה מלונות לא ישרדו.

אבי זנדברג: מדובר על 270 מלונות ברחבי הארץ שאנחנו לא רואים בכלל את הסוף.

אבי זנדברג: אם אומרים שחייבים לחיות לצד הקורונה אז צריך למצוא דרך לפתוח את השמיים, בבדיקות מהירות, בלי בידודים ובלי כל הדברים האלה.

אבי זנדברג: יש היום מספיק אוכלוסיות שמתחסנות בעולם, באירופה ובמקומות אחרים, תיירים שיכולים להגיע וזה יעזור לכולם, למורי הדרך, למשרדי הנסיעות ובטח למלונות שבנויים על התיירות הנכנסת.

מיכאל ביטון: תודה רבה, אבי.

מיכאל ביטון: טבריה חשובה, אני יודע שיש לה אתגרים רחבים במקרו, וזה שאתה מקיים שם מלונאות זה דבר חשוב.

מיכאל ביטון: לפני שאני עובר לאנשי הממשלה שיתייחסו לכל הנושאים שעלו פה, הייתי רוצה לבקש מבעלי הרשתות והמנכ"לים שנמצאים איתנו להיות נועזים מספיק להגיד לנו בסוף הדיון הזה כמה מורי דרך הם מוכנים לקלוט לחצי שנה כמדריכים בתוך המלון, לאפשר להם פרנסה, מי שהמלון שלו עדיין פתוח ויכול לספוג את העלות הזאת לחצי שנה ולעשות את זה כפרויקט משותף בין משרד התיירות ומשרד האוצר והמלונות, ואם יש אפילו איזה עידוד או אפשרות להסתייע גם בממשלה בדבר הזה – זה יהיה משמעותי.

מיכאל ביטון: אני מבקש מנציגי הממשלה, ממשרד האוצר וממשרד התיירות, להתייחס לדברים שעלו, גם לגבי נתב"ג והמגמות, מה הולך להיות עם תיירות נכנסת; גם לגבי הדברים הקשים שיוסי פתאל אמר בסוגיית הדרישה להחזר מיידי של המענקים, דבר ששמענו שלא מתקיים, ואם זה מתקיים אז איך זה קורה ולמה זה קורה; ובעיקר לדווח לנו על ההתקדמות ומה ניתן לעשות ועשיתם עבור מורי הדרך.

מיכאל ביטון: בבקשה.

יעל דניאלי: ברשותך, עוד שאלה אחת שלא נתנו עליה את הדעת, לגבי העובדים.

מיכאל ביטון: נתונים.

יעל דניאלי: אדבר על הנתונים, אבל הצגת כעת שאלות למשרד האוצר.

יעל דניאלי: דיברתי עם אותם 270 מלונות שמצויים כרגע על פרשת דרכים.

יעל דניאלי: השאלה, מעבר לפתיחת השמיים, היא מה עושים עם העובדים.

יעל דניאלי: כידוע, הם לא זכאים יותר למענקים כלשהם.

יעל דניאלי: האם העובדים האלה ישוחררו הביתה כדי לקבל דמי אבטלה או שתהיה איזו קונסטלציה שתאפשר למלון להחזיק את העובדים באופן חלקי, סוג של רשת ביטחון?

מיכאל ביטון: זה מה שנקרא מעין המודל הגרמני או דברים מן הסוג הזה.

מיכאל ביטון: השאלה הזאת גם עלתה פה.

יעל דניאלי: זו שאלה אמיתית.

מיכאל ביטון: היא רחבה לגבי כלל המשק והיא בהחלט ממוקדת בתיירות, שעדיין נפגעת יותר מענפים אחרים בפעילות הכלכלית.

יעל דניאלי: רק לגבי הנתונים על לינות ישראלים: הסטטיסטיקה נכון לתקופה הזאת קצת מטעה משום שהנתונים שיש לנו כרגע הם מינואר ועד יולי 2021.

יעל דניאלי: צריך לזכור שחודשיים המלונות היו סגורים, כלומר הם לא עבדו בינואר-פברואר, אז מהסטטיסטיקה נשארו רק מרץ–יולי 2021.

יעל דניאלי: מרץ ואפריל היו חודשים חלשים מאוד.

יעל דניאלי: למעשה העלייה בלינות ישראלים בממוצע הגיעה במאי.

יעל דניאלי: בסופו של דבר נכון להיום, הנתונים על ינואר–יולי, עדיין יש ירידה של 8% במצטבר, כי במשך חודשיים המלונות היו סגורים ובמשך חודשיים עבדו חלש.

יעל דניאלי: העלייה החלה בחודש מאי.

מיכאל ביטון: זה גם לא כולל את אוגוסט שהוא זמן שיא.

מיכאל ביטון: כלומר מוקדם להשוות את הנתונים האלה.

יעל דניאלי: נכון.

מיכאל ביטון: בבקשה, אתם תחליטו באיזה סדר יהיו הדוברים.

מיכאל ביטון: פיני שני לגבי שדה התעופה.

מיכאל ביטון: כל אחד ייתן את הדברים שהוא מומחה בהם.

מיכאל ביטון: בבקשה.

נעם דן: אשמח להתייחס לגבי מה שיעל דניאלי אמרה.

נעם דן: נכנסתי מהפלאפון לאתר של הלמ"ס וראיתי שכתוב בכותרת: "ביוני-יולי 21 נרשמו שיאים חדשים בתיירות של ישראלים", וכפי שיושב-ראש הוועדה אמר, זה לא כולל את אוגוסט ואת ספטמבר, שאני מניחה שזה רק ילך ויגדל.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא ברגשות.

מיכאל ביטון: אנחנו מבקשים מספרים ונתונים.

מיכאל ביטון: נחכה לאוקטובר ונעשה סיכום ונדע נתון מדיד אמיתי.

נעם דן: לגבי ההתייחסות למלונות קטנים אל מול רשתות ולסיוע ספציפי לאזורים מוטי תיירות נכנסת – הפעימה השלישית של המענק הראשון והפעימה הרביעית של המענק השני הביאו אותנו להתמקד בשתי הנקודות האלה שהתייחסת אליהן.

נעם דן: ראשית, כפי שאמרתי, כבר בפעימה השלישית יש תנאי של לפחות 25% תיירות נכנסת, ובפעימה הרביעית זה יעלה ל-40%, מה שאמור למקד את הסיוע בעיקר באזורים כמו נצרת, טבריה וירושלים, באזורים שהם באמת מוטי תיירות נכנסת.

נעם דן: לגבי מלונות קטנים אל מול רשתות – במענק השני הוכנס תנאי נוסף, שמדבר על פגיעה של 40% בכלל המחזור של העסק ולא במתקן מלונאי כפי שהיה בפעימות הראשונה והשנייה.

נעם דן: זה גם אמור למקד את הסיוע בעיקר באותם מלונות קטנים ולא ברשתות גדולות שקיבלו סיוע בפעימה הראשונה ובפעימה השנייה.

מיכאל ביטון: נעם, את תיפגשי עם יוסי פתאל, כולל עם גופי האוצר הרלוונטיים ורשויות המס?

נעם דן: בוודאי.

נעם דן: אנחנו בקשר רציף.

מיכאל ביטון: יש פה נושא ממוקד שצריך להתייחס אליו.

מיכאל ביטון: אני מבקש שתקיימו פגישת עבודה.

מיכאל ביטון: תזמיני לשם את מי שרלוונטי מרשות המסים.

מיכאל ביטון: האמירה הזאת: "אנחנו חיים ומתייחסים אלינו כחברה מתה" – זה לא לעניין.

מיכאל ביטון: הם מנסים לשרוד ונצטרך אותם ביום שאחרי הקורונה.

מיכאל ביטון: יהיה קשה להקים חברות כאלה פתאום אם התשתית הזאת תיפגע.

נעם דן: זו תשתית תיירות חיונית ואנחנו נטפל בזה.

מיכאל ביטון: נא לקיים על זה דיון.

פיני שני: אני רוצה להתייחס לכמה נושאים.

פיני שני: נתחיל מנושא כניסת תיירים, מתווה הקבוצות.

פיני שני: בסוף חודש מאי החל מתווה קבוצות, שאפשר כניסות של קבוצות מחוסנות לישראל.

פיני שני: לא הגבלנו את כמות הנכנסים.

פיני שני: בסך הכול זה התחיל לזוז.

פיני שני: צריך לזכור שמעבר לזכות להיכנס לפה צריך גם להיות ביקוש והכנת קבוצה אורכת זמן.

פיני שני: לצערנו הגל הרביעי קטע את אותו מתווה מכיוון שהוגדר במתווה שתייר ממדינה כתומה לא יכול להיכנס, ומכיוון שרוב מדינות העולם הפכו לכתומות, או לפחות אלה שרלוונטיות לתיירות, דה פקטו המתווה הופסק.

פיני שני: מאז שר התיירות ואנחנו, הצוות המקצועי, קיימנו שיחות ארוכות עם משרד הבריאות והוחלט בעצה אחת שב-19 בספטמבר תותר כניסת תיירים מחוסנים בקבוצות.

פיני שני: אנחנו במרוץ נגד השעון על מנת לרשום את הקבוצות שרוצות להגיע, יש כבר מתעניינים.

פיני שני: אנחנו מניחים שככל שיחלוף הזמן מספר התיירים שיגיע ילך ויגדל.

פיני שני: אנחנו גם בשיח עם משרד הבריאות, שעוד לא הסכים לנקוב בתאריך לגבי כניסת תיירים בודדים.

פיני שני: באופן טבעי זה יהיה קשור לירידת רמת התחלואה.

פיני שני: בסך הכול אני מקווה שתוך פרק זמן לא ארוך ההגבלה על כניסת תיירים תהיה קטנה ככל הניתן במסגרת מגבלות הקורונה.

פיני שני: היא לא תשוב ותיראה כמובן כפי שהיה ב-2019, עדיין יידרש חיסון, ובחלק מן המקרים גם בדיקה סרולוגית, אבל אנחנו עושים מאמץ על מנת להחזיר את האפשרות לכל אותם אלה שמתפרנסים מתיירות נכנסת, לעשות את זה בלי צורך בריבים על מענקים וסיוע ממשלתי אלא בצורת עבודה טובה.

יבגני סובה: אתם מטפלים מול רשות האוכלוסין וההגירה?

פיני שני: כן.

יבגני סובה: כלומר אם אדם רוצה להגיע בקבוצה אז אתם במשרד התיירות לוקחים על עצמכם את הטיפול מול רשות האוכלוסין וההגירה?

יבגני סובה: כלומר תייר לא צריך לפנות ישירות?

פיני שני: הוא לא צריך לעשות שום דבר.

פיני שני: מארגני התיירות, החבר'ה שיוסי פתאל מייצג, פונים אלינו, מגישים את הטפסים הנדרשים, מציגים את תעודות החיסון של התיירים, הן נבדקות אחת-אחת.

פיני שני: אנחנו בקשר מול רשות ההגירה, שמנפיקה אישור לחברת התעופה שתעלה אותם למטוס ולקבוצה עצמה.

פיני שני: הם באים לפה, עושים בדיקת PCR ובדיקה סרולוגית ואחרי קבלת התוצאה, כמו כל ישראלי שזכאי לזה, יוצאים לדרכם ומטיילים לפי מסלול שנקבע.

יבגני סובה: אז עד 19 בספטמבר אין.

יבגני סובה: אתה אומר שבמאי היה פיילוט, ניסיתם.

יבגני סובה: אחר כך בגלל הגל הרביעי הוא הופסק.

יבגני סובה: היום אין כניסת תיירים.

מיכאל ביטון: ב-19 בספטמבר זה יתחיל.

מיכאל ביטון: הוא אומר שלארגן קבוצה לוקח זמן.

מיכאל ביטון: זה שאתה קובע תאריך לא אומר שיגיעו קבוצות.

פיני שני: הפיילוט התחיל בסוף מאי ונמשך עד אמצע אוגוסט, אז רמת התחלואה עלתה.

פיני שני: ב-19 בספטמבר תותר כניסה מחדש.

פיני שני: רק הערה אחת לגבי מארגני התיירות.

פיני שני: אנחנו נמצאים בקשר יום-יומי עם יוסי פתאל ואנשיו, ביחד עם משרד האוצר, על מנת למקסם את המענקים.

מיכאל ביטון: הקשר טוב, ויוסי פתאל ידע להפריד מי בקשר טוב איתו ומי פחות.

מיכאל ביטון: אבל צריך לשמור על הגופים האלה כדי שהם יתקיימו.

מיכאל ביטון: אם הם המנוע להבאת קבוצות, ומישהו מתייחס אל החברות האלה כחברות מתות, גם בתקופת הביניים, אנחנו בבעיה.

מיכאל ביטון: אתם צריכים לעשות פגישה לא רק של משרד התיירות מולם אלא של משרד האוצר, רשויות המס ומשרד התיירות ביחד, בין-תחומי, כדי לגבש עבורם פתרונות אפשריים.

פיני שני: ראשית, הפגישות הן בשיתוף עם משרד האוצר.

פיני שני: אני מודה ומתוודה שאת הבעיה עם רשות המסים אני שומע כאן לראשונה.

פיני שני: ברצון ננסה לסייע בדבר הזה.

פיני שני: צריך להגיד שהם מקבלים סיוע.

פיני שני: לא מה שהם ציפו לקבל וגם לא מה שהובטח וכפי שאמר להם נציג אגף התקציבים בשבוע שעבר.

פיני שני: אנחנו מקווים מאוד שבקרוב תיפתר המכשלה הזאת והם יקבלו את כל מה שהובטח להם.

פיני שני: התייחסות לגבי מורי הדרך: מורי הדרך נחלקים למספר קבוצות.

פיני שני: חלקם עובדים בצורה טובה עם קהל ישראלי.

פיני שני: חלקם ממשיכים לקבל סיוע מכיוון שהם מעל גיל 45.

פיני שני: בכלים שלנו אנחנו מציעים סיורים באמצעות רשות הטבע והגנים, כשאנחנו מממנים את שכר מורי הדרך.

פיני שני: זה פתרון חלקי.

מיכאל ביטון: כבר ערכנו דיון על מורי הדרך.

מיכאל ביטון: מדובר בסך הכול על כמה מאות מורי דרך.

מיכאל ביטון: נתנו אתגר.

מיכאל ביטון: יש מישהו עם תנועות גוף היסטריות.

מיכאל ביטון: אפילו לא ביקשת רשות דיבור, אני רואה אותך נסער בזום.

מיכאל ביטון: אתה רוצה להגיד משהו או רק לזוז עם הגוף ימינה ושמאלה?

מיכאל ביטון: אני מנחש שאתה מורה דרך.

יואב רותם: אני מורה דרך.

מיכאל ביטון: אבל לא ביקשת רשות דיבור.

מיכאל ביטון: אם יש לך מה להגיד בדיון אתה צריך לבקש רשות דיבור ואז יתנו לך להגיד.

מיכאל ביטון: תמתין עוד רגע.

מיכאל ביטון: פיני יסיים ואז אתה תתייחס, אבל בקצרה.

מיכאל ביטון: אני רוצה להמשיך את הנקודות שלי.

מיכאל ביטון: פשוט הוא הסיח את דעתי עם תנועות הגוף שעשה.

מיכאל ביטון: ישבנו פה ואמרנו: בואו נאסוף פתרונות.

מיכאל ביטון: חלק עושים בדיקות קורונה, והם הלכו לעשות בדיקות, וחלק ממורי הדרך מלונות יעסיקו למשך חצי שנה.

מיכאל ביטון: אבל תנו לי מספרים, לא אמירות כלליות.

מיכאל ביטון: יש כמה מאות – X מבוגרים נהנים מפתרון לפי הגיל.

מיכאל ביטון: מספרים.

פיני שני: המספרים המדויקים לא מצויים בידינו.

מיכאל ביטון: אפילו בקירוב אני מוכן לקבל.

מיכאל ביטון: רגע, עוד מישהו עושה לי הצגות.

מיכאל ביטון: ארי מלניק, לא שכחנו אותך.

מיכאל ביטון: אם תשים עוד פעם את השלט נוריד אותך מן הזום.

מיכאל ביטון: מתחילה פה מחאה בשלטים?

מיכאל ביטון: ניתן לך לדבר.

מיכאל ביטון: זעקתך כבר נשמעה, אבל חכה בסבלנות.

יבגני סובה: למה לא נמצאים בידכם המספרים?

מיכאל ביטון: בעוד שמונה דקות אסגור את הדיון הזה והזמן קצר.

מיכאל ביטון: פיני, תסיים בבקשה.

פיני שני: אנחנו הגוף שמעניק רישיון למורי הדרך.

פיני שני: אנחנו לא הגוף שמעסיק אותם.

פיני שני: לחלק מן האנשים האלה יש רישיון - - -

יבגני סובה: סליחה, לא הבנתי אותך.

יבגני סובה: דיברת על מורי דרך.

יבגני סובה: אני דיברתי על מספר הנכנסים.

יבגני סובה: אני עדיין בשאלה הקודמת.

יבגני סובה: שלא תבין אותי לא נכון.

מיכאל ביטון: עברנו למורי הדרך.

פיני שני: יש כ-8,000 מורי דרך בישראל.

פיני שני: להערכתנו ולהערכת יוסי פתאל, הגוף שמעסיק את רובם, יש כ-2,000 מורי דרך שעוסקים בתיירות נכנסת.

פיני שני: מתוכם הרוב הגדול עדיין מקבל סיוע.

פיני שני: אנחנו מניחים שבעיית מורי הדרך שעוסקים בתיירות נכנסת וגילם נמוך מ-45 שנים נוגעת לבין 700–1,000 אנשים לכל היותר.

פיני שני: על מנת לנסות להקל על המצוקות שלהם עשינו מספר דברים.

פיני שני: דבר ראשון הוא אותו מתווה באמצעות רט"ג, שאנחנו מממנים את העסקת מורי הדרך על מנת להציע לקהל הרחב ימי סיור.

פיני שני: מאות ימי סיור מתקיימים בשיטה הזאת, גם בחג הסוכות הקרוב.

פיני שני: הייתה התחייבות של משרד האוצר בוועדת הכספים, שאם יידרש גם יוגדל התקציב למטרה הזאת.

פיני שני: כרגע עוד לא נדרש, יש לנו תקציב.

פיני שני: דבר שני, כפי שאמר היושב-ראש, מצאנו מאות משרות.

פיני שני: נכון שזה לא משרות של מורי דרך ונכון שחלקן בשכר מינימום.

פיני שני: ההיענות מצד מורי הדרך למשרות האלה הייתה נמוכה, ואני חייב להגיד שאני שמח על כך, זה אומר שהמצוקה כנראה קלה יותר ממה שתיארנו.

פיני שני: אלה היו משרות בתחום ההסברה על הקורונה, דיגום של הקורונה וכהנה וכהנה משרות.

יבגני סובה: גם בחינוך.

פיני שני: בחינוך היינו מוכנים לתת מלגות על מנת להסב, בעצם להפסיד חלק מכוח האדם הזה על מנת שלהם תהיה פרנסה ולהפוך אותם למורים.

מיכאל ביטון: 28.

פיני שני: גם באותו מתווה של קבוצות חובה, ואנחנו בודקים את זה במסגרת הבדיקות שאנחנו מבצעים לכל קבוצה, שיש מורה דרך מורשה.

מיכאל ביטון: מהדיון הקודם לדיון הנוכחי, כמה מקומות עבודה מצאנו למורי דרך?

פיני שני: מאות, אם לא אלפים.

פיני שני: מאות הצעות.

פיני שני: ההיענות נמוכה מאוד, ברמה של עשרות.

מיכאל ביטון: הצענו מאות ולקחו עשרות.

מיכאל ביטון: הבנתי.

מיכאל ביטון: יואב רותם, בבקשה, שתי דקות לרשותך.

יואב רותם: אני מורה דרך.

יואב רותם: אני גם עצמאי וגם עוסק כשכיר אצל חלק מן המארגנים.

יואב רותם: זה תלוי מאוד באיזו עבודה אנחנו עבדנו, אם זה דרך רכב אשכול או דרך אוטובוסים – יש שוני בעניין הזה.

יואב רותם: צריך להבין שאנחנו אנשי השטח, אנחנו שומעים גם חלק מן הביקושים שיש להגיע לישראל.

יואב רותם: הבעיה הראשונית היא שהשמיים לא פתוחים, כפי שכולם הציגו.

יואב רותם: אנחנו נפגעים מזה, בדיוק כמו כולם, בצורה הראשונית.

יואב רותם: יש בעיה אדירה שלא דיברו עליה פה, שכל כך בטוח להביא היום תיירים בקפסולות ולהתחיל מזה, שפשוט מדהים לראות שמתעלמים מזה בצורה בוטה.

יואב רותם: דבר שני לגבי העניין שלנו, אמרו לנו שביולי נפתחים השמיים ואנחנו נערכנו לכך.

יואב רותם: לכן הצעת עבודה שקיבלתי בסוף אוגוסט לא עזרה לי באפס הכנסה שהייתה לי בחודש יולי.

יואב רותם: כמו כן היא גם לא תעזור באוגוסט באפס הכנסה שיש לי, למרות שכמובן אנחנו מנסים ומחפשים כל מיני דברים שמתאימים לנו כעצמאים, כאנשים שהם המפרנסים העיקריים של המשפחה, שצריכים לשמור על העסק העצמאי שלהם ויכולים לפתח אותו, ורוצים להסיט אותנו לכל מיני מקומות.

יואב רותם: זה חכם ונכון אבל יש עבודות שפשוט לא מתאימות לאופי העניין הזה.

יואב רותם: לא נעשה אפיון של מורי הדרך.

יואב רותם: משרד התיירות לצערי גם לא עשה משהו שדיברנו עליו, אני יודע שהיה דיון בעניין הזה, סקר או איזו בדיקה כמה מורי דרך נמצאים במצוקה, או לחילופין כמה מורי דרך מחפשים עבודה, ואיזו עבודה יכולה להיות.

מיכאל ביטון: מר רותם, יש לך תפקיד רוחב ייצוגי בקרב מורי הדרך?

יואב רותם: אני בתוך "מורשת דרך".

מיכאל ביטון: יש לכם נציגות רשמית?

יואב רותם: כן.

יואב רותם: כרגע שלחו אותי.

יואב רותם: בדיון הזה אני נציגם ביחד עם ארי מלניק.

יואב רותם: אם אתה רוצה להביא עוד נתונים הוא יוכל למסור, למרות שלדעתי אנחנו כבר מסכימים על הכול.

מיכאל ביטון: מתי הפעם האחרונה נפגשתם עם הנציגות הזאת?

פיני שני: בשבוע שעבר קיימתי שיחה ארוכה עם יושב-ראש "מורשת דרך", מר יוני שפירא.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת, ידידיי, האנשים מאזינים לנו בקשב ואנחנו צריכים לכבד אותם ולשמוע.

אוסאמה סעדי: אנחנו מנסים לאתר משהו.

יבגני סובה: עניין רכב אשכול עלה פה הרבה פעמים.

מיכאל ביטון: יבגני, אנחנו כבר בסוף הדיון.

מיכאל ביטון: יש לנו עוד כמה דקות, ואם נידרש נעשה דיון המשך.

מיכאל ביטון: לא נפתור את כל הבעיות היום.

מיכאל ביטון: עשינו דיון ראשון, זה דיון שני ונעשה עוד.

מיכאל ביטון: תצברו את הדברים.

מיכאל ביטון: אם יש לך משהו ספציפי – נעמיק בו.

מיכאל ביטון: אני רוצה לסכם את הדברים, אנחנו נעים לקראת סיכום.

מיכאל ביטון: בבקשה.

פיני שני: אדוני היושב-ראש, לשאלתך, שר התיירות נתן למורי הדרך קארט בלאנש לפנות אליו בכל מצוקה אישית של מורה דרך זה או אחר.

פיני שני: במקביל הצוות המקצועי נמצא בקשר שוטף, גם אני, גם יועצי השר, גם אנשי צוותי עם מורי הדרך.

פיני שני: כפי שאמרתי, בסך הכול הוצעו משרות.

פיני שני: אני מבין שזה לא אידיאלי ואני מבין שכולם רוצים להישאר במקצוע שלהם.

פיני שני: היינו שמחים אילו ידענו לתת לכל מורי הדרך תעסוקה מלאה.

פיני שני: לצערי זה אחד ממחירי הקורונה.

אמיר הלוי: אם אפשר להוסיף.

אמיר הלוי: אני מסתכל על הסקירות מן העולם – העולם עצר.

אמיר הלוי: צריך להבין את זה.

אמיר הלוי: מי שיש לו ציפייה שאנחנו נוכל פה לעשות קסמים ושאתם תהיו, גם מורי הדרך וגם המלונות, בהיקפים שהיינו פה עד תחילת שנת 2020, הגענו מן השיאים אל הקרשים.

אמיר הלוי: אחד מן הדברים שצריך להבין, וזה מה שאנחנו אומרים, אנחנו מנסים לתת את כל הכלים, מנסים לסייע.

אמיר הלוי: אני יודע שלמורי הדרך זה קשה.

אמיר הלוי: הייתם בהיקפים שלא חלמתם עליהם עד המשבר ועכשיו אנחנו מנסים את המינימום, שתהיה הכנסה כמה שאפשר, ולא תמיד זה החלומות שאתם רוצים להגיע אליהם.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד שאני רואה שעסקים שממציאים את עצמם מחדש – אתן דוגמה של מלון בדימונה, ששינה את השם ל"צלילי מדבר" והולך על הנושא של שירה עברית, כל חדר על שם משורר אחר.

אמיר הלוי: כאשר שאלתי אותו איך הולך עם התפוסות הוא אמר לי שחסרים לו עובדים.

אמיר הלוי: אני רק מראה פה, ואני יודע שלא כולם יכולים לעשות את זה, יש הרבה מלונות שהיו בנויים על תיירות נכנסת שאין להם סיכוי להגיע לתפוסות שיאפשרו הפעלה שנותנת לעמוד באיזשהו מבחן הכנסה שמצדיק קיום של עסק.

אמיר הלוי: לזה אנחנו צריכים להמשיך לנסות למצוא פתרונות, וזה מה שאנחנו עושים.

אמיר הלוי: כשאני רואה בארץ מה קרה בערים בכל האזורים, ממטולה ובכל ערי הצפון וגם בדרום, בהרבה מקומות יש תפוסות גבוהות ממה שהיו.

אמיר הלוי: לשאלת היושב-ראש לגבי הנתונים – עוד מוקדם מדי לנתח את הנתונים של הישראלים ושל השפעת המשבר ולינות ישראלים.

אמיר הלוי: תוך כדי הדיון בדקתי, כמובן שיש אזורים שהם בתפוסות שיא ויש אזורים, כמו נצרת, שבגלל הפגיעה צריכים להמציא את עצמם, עם סיורי חלווה וסיורי דגים בטבריה, וזה מה שיושיע.

אמיר הלוי: בטח אחרי החגים, שצריך להגיד את האמת, צפויה תקופה קשה יותר כי ישראלים גם ייצאו פחות.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, בהתחשב בדבריו, שעדיין אי אפשר לנתח את הנתונים, חשוב מאוד שלא יבקשו מהם להחזיר את המענקים.

יבגני סובה: דיברנו על זה.

יבגני סובה: אנחנו נבדוק את זה לעומק.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: ארי מלניק, אתה דובר אחרון.

מיכאל ביטון: ארי מחכה כבר שעה וחצי, הוא כבר שם לנו שלטים.

מיכאל ביטון: הוא לא הבין שזה בכתב מראה ואף אחד לא הצליח לקרוא את הכתוב בשלטים.

ארי מלניק: אני מורה דרך ואני בצוות של "מורשת דרך" שמתעסק במאבק שלנו.

ארי מלניק: אני בן 42 ובלי משכורת כבר חודשיים.

ארי מלניק: יושבת פה נעם דן ממשרד האוצר.

ארי מלניק: הייתי שמח מאוד שיתייחסו: למה לא יכלו לאפיין אותנו ולפצות אותנו?

ארי מלניק: אני שומע כאן את כולם מדברים.

ארי מלניק: לכולם מגיע אבל אנחנו לא קיבלנו כלום.

ארי מלניק: זה נראה לי כמו צרות של עשירים.

ארי מלניק: אנחנו פשוט לא קיבלנו כלום.

ארי מלניק: אמרו לנו שלא יודעים לאפיין אותנו ומשם התחיל הדיון – עכשיו תלכו למצוא את עצמכם.

ארי מלניק: אני חושב שהיו יכולים לאפיין אותנו, בגלל שאנחנו, בדיוק כמו עורכי דין, מקבלים רישיון מן המדינה, יש לנו מספרי רישיון.

ארי מלניק: שיאפיינו אותנו.

ארי מלניק: הייתי רוצה לשמוע התייחסות לזה ממשרד האוצר.

ארי מלניק: דבר שני, בנוגע לפיני שני או אמיר הלוי, לפני שהוא שולח אותי לעבוד במלון בדימונה בואו תסתכלו לרגע על המתווה שאתם עצמכם הייתם מעורבים בבנייה שלו, בלי לשאול אותנו, שלא קיבל קבוצות קטנות של פחות מחמישה אנשים.

ארי מלניק: מאות רבות של אנשים מתעסקים רק בזה.

ארי מלניק: - - - זה מייד פוסל אוכלוסייה שלמה שלא יכולה לעבוד.

ארי מלניק: לי יש רכב בבית שמיועד לקבוצות קטנות.

ארי מלניק: למה שהקבוצות האלה לא ייכנסו?

ארי מלניק: אלה קבוצות דלות קורונה, יותר בטוח להביא אותם מאשר 40 אנשים.

אמיר הלוי: אנחנו עושים מאמצים כבר בפתיחה הקרובה לנסות לצמצם את המספרים.

ארי מלניק: מה זה מאמצים?

ארי מלניק: תגיד שזה יקרה, תעשה שזה יקרה.

אמיר הלוי: בואו נעשה כך: אתה תבטל את הקורונה ואת הווריאנטים ואנחנו נדאג שזה יקרה.

ארי מלניק: מה זה קשור לגודל קבוצה?

אמיר הלוי: יש לזה קשר.

ארי מלניק: אין לזה קשר.

ארי מלניק: מה הקשר?

ארי מלניק: תסביר בבקשה.

אמיר הלוי: עשינו בשבוע שעבר דיון עם משרד הבריאות.

אמיר הלוי: אנחנו רוצים להגיע לזה שלב-שלב.

מיכאל ביטון: ארי, תקשיב גם.

ארי מלניק: הקשבתי שעה וחצי.

מיכאל ביטון: ארי, האמן לי, מנכ"ל משרד התיירות רוצה כמה שיותר קבוצות.

מיכאל ביטון: הוא צריך לגרום למשרד הבריאות להגמיש עמדות.

מיכאל ביטון: כאשר אתה מציג לו את הדרישות אתה צודק, אבל הוא בצד שלך, הוא רוצה להביא קבוצות.

מיכאל ביטון: המגבלות הן של משרד הבריאות ושל קבינט הקורונה.

מיכאל ביטון: מדינה מחליטה מה מדיניותה וכל גורם או כל תחום מנסה לקדם את ענייניו.

מיכאל ביטון: אנחנו פה רוצים לקדם את התיירות ואנחנו צריכים לשכנע את משרד הבריאות ואת קבינט הקורונה שקבוצה קטנה באוטו של תיירות זה אחלה.

מיכאל ביטון: אבל הוא בצד שלך.

ארי מלניק: זה נראה לי ברור מאוד.

ארי מלניק: אני לא מבין מה הבעיה.

מיכאל ביטון: מרוב שזה ברור זה לא קורה, ולא בגלל מנכ"ל משרד התיירות, זה לא עמדתו, הוא בעדך.

יבגני סובה: מ-19 בספטמבר זה יתחיל לפעול.

יבגני סובה: - - -

מיכאל ביטון: מנכ"ל משרד התיירות אמר עכשיו שהוא מנסה בפתיחה הקרובה - - -

ארי מלניק: שיתחייב על זה.

ארי מלניק: מה הסיפור?

ארי מלניק: אני לא מבין.

מיכאל ביטון: כי הוא לא הסמכות.

מיכאל ביטון: משרד הבריאות הוא הסמכות.

מיכאל ביטון: מה אתה רוצה ממנו?

מיכאל ביטון: הוא אומר לך: אני בעד קבוצות קטנות בתיירות נכנסת.

מיכאל ביטון: הוא אומר לך: יכול להיות שאצליח בפתיחה הקרובה להקטין את הקבוצות.

מיכאל ביטון: הוא צריך שמשרד הבריאות יהיה איתו ושקבינט הקורונה יהיה איתו.

מיכאל ביטון: יש פה עוד חסם.

ארי מלניק: דיברנו עם ד"ר שרון אלרעי פרייס.

ארי מלניק: לא הייתה לה שום בעיה עם זה.

מיכאל ביטון: מצוין, אבל אתה כנראה לא יושב בקבינט הקורונה.

אמיר הלוי: כנראה לא הבנת את השיחה הזאת.

ארי מלניק: אתה לא היית בשיחה הזאת.

ארי מלניק: אני יודע מצוין מה היא אמרה, סליחה.

פיני שני: צריך לדעת איפה הכתובת לכל דבר.

פיני שני: כדי להקטין את הקבוצות צריך את החלטת קבינט הקורונה ומשרד הבריאות.

יבגני סובה: המגבלה היא מחמישה אנשים והוא רוצה שניים.

ארי מלניק: בין אחד לארבעה.

ארי מלניק: מאות רבות של אנשים מתעסקים רק בקבוצות בגודל הזה.

יבגני סובה: כאשר אתה מבקש שניים – זה תיירות בודדים.

יבגני סובה: אנחנו אתך, אנחנו רוצים שמשרד הבריאות יאשר את זה.

ארי מלניק: זה לא בודדים, זה קבוצה.

יבגני סובה: אני לא מצדיק, אני רק אומר ש- - -

ארי מלניק: אתה לא מבין מה אתה אומר.

ארי מלניק: אתה אמור להבין בתיירות.

ארי מלניק: זה בדיוק כמו קבוצה.

ארי מלניק: מה ההבדל?

יבגני סובה: כלומר משפחה מזמינה מראש.

יבגני סובה: אתה כנראה לא שמעת את כל הדיון שאתה אומר שאנחנו לא מבינים.

יבגני סובה: בדיוק את השאלות האלה אנחנו מפנים למשרד הבריאות ולרשות האוכלוסין וההגירה.

ארי מלניק: זה לא תיירות בודדים.

יבגני סובה: או שאתה תשמע או שאתה לא תשמע.

יבגני סובה: אני לא מתווכח אתך.

יבגני סובה: אני מסביר לך שזה עובדה, זה מה שקורה עכשיו.

יבגני סובה: אנחנו רוצים שתיירים ייכנסו אבל עובדה, בדיון הזה הוצג פה שכרגע משרד הבריאות, מסיבותיו, לא מאשר את זה.

יבגני סובה: אנחנו רוצים לקדם את הדבר הזה, רוצים שאתה תתחיל לחזור לעבודה.

יבגני סובה: לכן שאלתי מה הוא המינימום.

יבגני סובה: עכשיו קיבלתי תשובה שזה חמישה.

יבגני סובה: יכול להיות שמחר אפשר יהיה להוריד את זה לשלושה.

ארי מלניק: אחד.

ארי מלניק: למה לא להדריך אדם אחד?

ארי מלניק: למה לפסול הדרכה לאדם אחד?

ארי מלניק: הוא פחות מידבק.

יבגני סובה: זה לא עניין של לפסול.

יבגני סובה: כי אז אתה פותח לכולם.

יבגני סובה: זה בדיוק הנקודה.

יבגני סובה: שוב, אני לא דובר של משרד הבריאות.

יבגני סובה: מצאתי את עצמי כאילו מצדיק את משרד הבריאות, שיש לי הרבה טענות כלפיו.

יבגני סובה: אני אומר שכרגע זו ההחלטה.

יבגני סובה: בואו נקדם את זה.

יבגני סובה: תנסו למצוא פתרון, אולי להביא כמה קבוצות ביחד.

מיכאל ביטון: אמיר, תסביר את ההבחנה הזאת של בודדים שיש להם מעמד של קבוצה.

אמיר הלוי: במסגרת ההתקדמות הגענו עם משרד הבריאות כרגע לחמישה, וכבר היה דיבור על הקטנה של זה.

אמיר הלוי: זה ייבחן לפי ההתפתחויות.

אמיר הלוי: האינטרס שלנו הוא גם תיירות בודדים.

אמיר הלוי: כרגע המגבלה היא על חמישה.

אמיר הלוי: מי שנתן את ההחלטה הזאת הוא משרד הבריאות.

יבגני סובה: אבל הוא לא יכול לעבוד עם רכב אשכול.

יבגני סובה: זו בדיוק הנקודה ובגלל זה הוא מתעצבן.

פיני שני: אתה צודק, עם הרכב כנראה הוא לא יוכל לעבוד, אבל הוא יוכל להיות שכיר יום אצל אחד ממארגני התיירות ולעבוד עם קבוצה שמגיעה לכאן לשבעה–עשרה ימים.

פיני שני: אני מבין שכולם רוצים להפעיל את הרכב.

פיני שני: כרגע זה בלתי אפשרי.

יבגני סובה: כי אז בעצם יש לך הוצאה, שאתה שוכר רכב ממישהו אחר.

יבגני סובה: אנחנו מבינים את המצוקה שלהם.

אמיר הלוי: הוא לא שוכר רכב ממישהו אחר.

אמיר הלוי: הוא עולה על אוטובוס.

אמיר הלוי: הוא לא משלם על הרכב, אין לו את ההוצאה בגין האוטובוס.

אמיר הלוי: יש לו את ההוצאה בגין הרכב שהוא קנה.

אמיר הלוי: הוא צודק שהוא רוצה להפעיל את הרכב הזה.

אמיר הלוי: כרגע אנחנו מציעים לו את האפשרות לעבוד על אוטובוס.

אמיר הלוי: הוא רוצה את מה שהוא עשה בעבר.

אמיר הלוי: אני מבין אותו.

יבגני סובה: כי אין לו אוטובוס.

יבגני סובה: אבל השאלה אם יש הצדקה להגבלה הזאת.

יבגני סובה: אמיר, כשאתה מנהל את הדיון הזה, אתה מבין הצדקה להגבלה לחמישה?

יבגני סובה: אם תוריד לארבעה תפתור להם את הבעיה, זה העניין, כי אז ארבעה אתה יכול כבר להביא.

אמיר הלוי: זה מה שאנחנו רוצים לעשות.

מיכאל ביטון: יבגני, מה הרעיון פה?

מיכאל ביטון: יש תיירים אמידים מאוד שיכולים להרשות לעצמם לקחת מורה דרך ורכב.

יבגני סובה: לא מעניין אותי תיירים אמידים.

יבגני סובה: מעניין אותי הבחור הזה שיש לו רכב.

מיכאל ביטון: יבגני, אתה פורץ לדברים של אחרים, תן לי להשלים משפט.

מיכאל ביטון: תיירות בודדת יכולה להיות גם אדם שעלה על מטוס עם שק שינה.

מיכאל ביטון: פה דובר על מורה דרך שיש לו אוטו והוא יכול באוטו הזה להדריך אדם אחד או שלושה או חמישה או שבעה.

מיכאל ביטון: הרעיון פה הוא שיש קבוצה של אנשים שיודעים להזמין אותם גם כשהתייר לבד, אנשים אמידים מאוד.

מיכאל ביטון: אדם כזה אומר: אני רוצה מדריך טיולים צמוד ולהיות איתו באוטו צמוד ושיסתובב איתי.

מיכאל ביטון: יש תיירות כזאת, אבל היא לא פתוחה עכשיו כי יש מגבלה לגודל הקבוצה.

יבגני סובה: אני מבין.

יבגני סובה: אמרתי רק שההבדל בין ארבעה לחמישה יכול לפתור לחלק מן האנשים את הבעיה.

מיכאל ביטון: עכשיו אנחנו נעים לסיכום.

מיכאל ביטון: אנחנו מקדמים בברכה את הגעתו של חבר הכנסת אחמד טיבי.

מיכאל ביטון: אתה רוצה להגיד משפט?

אחמד טיבי: אני פה כי אני מלווה את המאבק גם של מורי הדרך.

אחמד טיבי: אני מתחבר למצוקה שלהם.

אחמד טיבי: אני בטוח שדנתם פה.

אחמד טיבי: שמעתי את ההערות האחרונות.

אחמד טיבי: בשביל זה אני פה.

אחמד טיבי: תודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לסכם את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: תודה לכל הנוכחים.

מיכאל ביטון: סליחה עם מי שלא קיבל זכות דיבור, תמיד מגבלת הזמן היא קשה.

מיכאל ביטון: עיקר הדברים זה לא הדיבורים אלא זה האם נתקדם במעשים, כי דיבורים יש כמו חול ואנחנו רוצים שיהיה מה לאכול, ולאכול זה פרנסה.

מיכאל ביטון: לכן אני מסכם את הדברים כך: הוועדה קוראת למשרד האוצר ולמשרד התיירות לבחון את הוספת ההגבלה על חלוקת דיבידנדים למלונות שקיבלו סיוע מן המדינה בקורונה, לפחות בשנת הפעילות הכספית לא לתת דיבידנד אם קיבלת מענק סיוע, וכמובן לעשות מיפוי אם יש עוד מקרים כאלה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא נחכה לשמוע מן התקשורת על אירועים כאלה אלא צריכה להיות בחינה מדוקדקת של אנשי המקצוע אצלכם, האם היו חריגות כאלה, וטיפול בהן.

מיכאל ביטון: אנחנו גם מקבלים את ההחלטה הראויה של ישרוטל לחזור בה מחלוקת הדיבידנד.

מיכאל ביטון: שמענו את סמנכ"ל הכספים אומר שיעשה מאמץ להוזיל את חבילות התיירות בתקופה הזאת למחירים ראויים ושפויים וההבהרה הזאת חשובה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לבקש מהתאחדות המלונות וממי שעדיין פתוח ומתפקד, ויש מאות מלונות שפתוחים ומתפקדים גם בימים האלה, להיות שותפים למאמץ לשבץ אצלם מורי דרך כמדריכי בית לתקופה של כמה חודשים, עד שייפתח בהיקף גדול יותר עולם התיירות הנכנסת.

יעל דניאלי: אדוני היושב-ראש, אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

יעל דניאלי: הכנו מתווה כזה ביחד עם משרד התיירות.

מיכאל ביטון: את יודעת להגיד לנו מספרים, כמה לקחתם על עצמכם?

מיכאל ביטון: בדיון הבא תביאו לנו נתונים, כמה מורי דרך שובצו במלונות ישראל בתקופת הקורונה כתעסוקה חליפית לעבודה הרגילה שלהם.

מיכאל ביטון: הוועדה מבקשת ממשרד התיירות וממשרד האוצר, לרבות מרשות המסים, לקיים שיח עם נציג מארגני התיירות הנכנסת, במטרה לסייע להם לקבל את הסיוע שהם זכאים לו.

מיכאל ביטון: כמובן לא לדרוש מהם החזרים בתקופה הזאת, ולתת מענה לצרכים הייחודיים להם.

מיכאל ביטון: מארגני התיירות הנכנסת הם הערובה להזמנות עבודה בעתיד ואם נפגע בתשתית הזאת יהיה קשה מאוד להקים אותה מחדש.

מיכאל ביטון: צריך לשמור על הקיום שלהם כדי שבעתיד הם יניעו את הכלכלה של התיירות הנכנסת.

אוסאמה סעדי: אפשר להוסיף בסעיף הזה: במיוחד באזורים כמו נצרת וירושלים.

מיכאל ביטון: יש לי סעיף בעניין הזה.

מיכאל ביטון: הוועדה מברכת על ההחלטה להחזיר את הפעלת מתווה התיירות הנכנסת לקבוצות החל מ-19 בספטמבר 21, וקוראת למשרד הבריאות ולמשרד התיירות לבחון אישור כניסת תיירים מחוסנים בודדים, במיוחד כאלה שמסוגלים להזמין חבילת תיירות ולהיעזר בשירותי מורי הדרך ורכבי התיירות.

מיכאל ביטון: מתוך הדיון עולה משבר ייחודי ונקודתי באזורים שנשענו על תיירות נכנסת, כמו ירושלים ונצרת, וייתכן שגם במקומות נוספים, עבורם נדרש מתווה ייחודי, כי אנחנו לא רואים כרגע מאסה של תיירות נכנסת והפגיעה בהם גדולה מן הרגיל.

מיכאל ביטון: אני מבקש התייחסות ספציפית לערים הללו וחבילות מיוחדות לערים הללו.

מיכאל ביטון: בסוגיית המענקים אנחנו מזהים הבדלים בין רשתות גדולות ומבוססת, עם חוסן והון עצמי, ובין מלונות בוטיק קטנים במחזורי פעילות כלכלית נמוכים.

מיכאל ביטון: צריך לנתח האם ניתן לסייע להם באופן מיוחד ומועדף.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לקבל נתונים בדיון ההמשך שנערוך, מתוך הניתוח של 1,000 מורי דרך שעדיין נמצאים בבעיה, מי שובץ, איפה, כמה מלונות לקחו על עצמם, כמה ברשות, כמה בהסבה למקצועות אחרים.

מיכאל ביטון: אנחנו מכירים בזה שמורה דרך רוצה לעסוק רק במקצוע שלו אבל יש מורי דרך שכבר הבינו את צו השעה ואפילו באופן זמני החלו לעסוק בדבר אחר עד שהפעילות תחזור באופן מלא.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם.

יעל דניאלי: סליחה, כבוד היושב-ראש לא התייחס כלל לנושא רשת ביטחון לעובדים שנמצאים באותם אזורים של תיירות נכנסת.

מיכאל ביטון: את צודקת.

מיכאל ביטון: אנחנו מבקשים ממשרד האוצר וממשרד התיירות לבחון, בכלל המשק, אך במיוחד בגלל התנודתיות של התיירות, יכולת סיוע לשימור עובדים, אולי אפילו את הגרעין הקבוע של המלונות, כתמריץ, כי אחרי זה יהיה קשה להחזיר אותם לעבודה.

מיכאל ביטון: במקום תמרוץ להכנסה עבור שכיר שאיבד את הכנסתו לעבור לתמרוץ לשימור עובדים במלונות, אפילו בגרעין הקשה, להציג מודל כזה, מה שמכנים המודל הגרמני.

מיכאל ביטון: חושבים עליו בכלל המשק, אבל לתת מבט מיוחד על ענף המלונאות והתיירות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הישיבה נעולה.