ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 79, 2021-08-16 11:42

אלכס קושניר: אני פותח את הישיבה, אנחנו בעצם ממשיכים את הדיון על חוק - - -

משה גפני: לא, לא מקובל עליי הדבר הזה, זה אי אפשר ככה לעשות כל רגע הפסקה של עוד חצי שעה ועוד חצי שעה.

משה גפני: הכנסת בפגרה, עם כל הכבוד.

משה גפני: אתה מקיים דיון, דחייה אחת, דחייה, אבל כל הזמן הדחיות האלה?

משה גפני: אמנם אנחנו חברי כנסת כאלה שלא עובדים, אבל יש לנו עוד כל מיני דברים לעשות.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני.

תיכף הוא יגיד שעשו את זה קודם.

משה גפני: לא עשיתי את זה, עשיתי את זה במקרים נדירים מאוד, ודאי לא באיזה חוק שאני לא מבין למה מביאים אותו בכלל בפגרה.

אלכס קושניר: החוק הזה אמור להכניס כסף לקרן העושר ולתת עתיד בטוח יותר לילדי ישראל.

משה גפני: בסדר, נדבר על זה.

משה גפני: בסדר.

אלכס קושניר: ולכן החוק הזה מספיק חשוב - -

משה גפני: לא מקובל עליי הצורה הזו, בסדר.

אלכס קושניר: - - ואני זוכר את עצמי מחכה לך פה לדיונים שנקבעו בעשר והתחילו ב-11 בלי שום הודעה מראש.

כן, כן, כן, בשביל זה באתם לשנות.

משה גפני: היו מקרים נדירים.

אלכס קושניר: ואם אתם באתם לפה תקשיבו.

לא, אני רוצה לדבר על משהו אחר, ואני מבקש, תכבד את זה, זה הכול.

אלכס קושניר: שנייה, תן לי לפחות להגיד על מה הדיון ואחר כך תתחילו להגיד מה כן מקובל עליכם ומה לא מקובל עליכם.

משה גפני: טוב.

אלכס קושניר: אז אנחנו פותחים את הדיון על הצעת חוק מיסוי רווחים ממשאבי הטבע (תיקון מספר 3).

אלכס קושניר: החוק נועד בעצם לחייב את החברות לשלם את היטל רווחי היתר במחלוקת, הדיון הזה התחיל בשבוע שעבר, שמענו גם את חברי הכנסת וגם את בעלי העניין וגם נציגי החברה האזרחית על הנושא הזה.

אלכס קושניר: החוק הזה יעבור שינויים מסוימים שלא יפגעו במטרתו, המטרה היא מאוד מאוד חשובה, מצד אחד, מצד שני כן יכניסו סוג של איזון ומידתיות.

אלכס קושניר: אבל לפני שאנחנו ניכנס ואני אתן לחברי הכנסת לדבר אני רוצה לומר שנציגי רשות המסים ועובדי רשות המסים נתנו לנו את כל המידע שביקשנו, הם השתתפו בדיון הזה גם בשבוע שעבר וגם היום לפני הדיון, ואני רוצה להגיד לכם תודה על המקצועיות ועל העומק ועל אופן הצגת הדברים.

אלכס קושניר: ודבר נוסף שאני רוצה לומר, אותה דרישה של רשות המסים על החזר מענקי היתר שהתקבלו במענקים סוציאליים ומענקים לעסקים קטנים, לבקשתם של חברי הכנסת שיושבים פה, וגם השרים, רשות המסים מאריכה את האפשרות להגיש או להסדיר את התשלום עד סוף השנה הזאת, עד סוף דצמבר 2021 - -

ינון אזולאי: עכשיו יש דיון על זה בוועדת הכלכלה, אולי שיגידו את זה שם.

יש כרגע דיון בוועדת כלכלה.

אלכס קושניר: - - כאשר הסדר התשלום יכול להיות עד סוף 22'.

אבל שיעשו ועדת חריגים שתבדוק את זה טוב, כי יש כאלה הרבה שחושבים שהם חייבים והם לא חייבים באמת.

אלכס קושניר: עכשיו, למרות שכבר הצעות לסדר היו בדיון הקודם, חבר הכנסת אשר, בבקשה.

תודה רבה, אדוני היושב ראש.

ביום ה-26.6 נשלח אליך מכתב מיושב ראש הכנסת שבו אושרה בקשה לדיון מהיר ביחד עם ח"כים נוספים כשהנושא היה ביטול מתווה החל"ת למובטלים מתחת לגיל 45 בעת הזו אשר עלולה לגרום לגזרת עוני על אלפי משפחות.

אדוני היושב ראש, לגבי גוף הדיון על העושר, ב-ע' או ב-א', שיהיה פה, אני משאיר את זה ליושב ראש הוועדה שלי, הרב גפני, בעניין הזה, אני רק רוצה לדבר באמת על כך שלא מצאתם לנכון, אתה והוועדה בראשותך, לדון בדיון מהיר, שהוא חלק מתקנון הכנסת, שהוא צריך להיות תוך עשרה ימים.

עכשיו, מילא אם זה היה נושא עכשיו שמדבר על העושר העתידי לעוד שנתיים, אז אני אומר באמת, יש לנו פגרה ויש מכסה וכו'.

אני חושב שבכוונת מכוון הנושא הזה לא הובא ואני אומר גם מדוע.

אנחנו נמצאים תחת החלטה שהייתה כבר לפני חודשיים, היא נכנסה לתוקף לפני חודש-חודשיים, של ביטול החל"ת, כשיש הרבה מאוד מקצועות שעדיין לא חזרו לעבודה, לא רק שלא חזרו לעבודה, אלא הגרף עכשיו הולך ופוחת.

כידוע לכבודו עדיין אנחנו נמצאים במצב של קורונה, עדיין אנחנו נמצאים במצב שאולי אפילו יותר גרוע ממה שהיה בפעם קודמת ואני חושב - - -

אלכס קושניר: איך אתה יודע?

איך אני יודע?

אלכס קושניר: שהמצב עכשיו הוא יותר גרוע ממה שהיה בפעם קודמת?

אז אני אומר לאדוני, אני הייתי פה שנה וחודשיים יושב ראש ועדת חוקה, עשיתי סטז' בקורונה.

בדלתא לא, זה רק בנט עשה, בקורונה אני עשיתי סטז' ואני אומר לך שאנחנו נמצאים באותו מצב, אני מקווה מאוד שלא יהיה יותר גרוע, שלא תחשוב לרגע שאני מתפלל שיהיה יותר גרוע, אבל זה אומר דבר אחד, חוסר ודאות, חוסר אפשרות לאנשים להיכנס לעבודה מסודרת אחרי כל הטלטלות שעברו.

הרי למה ביטלו את החל"תים?

לא בגלל שמישהו רשע, אני בטוח שלא, אלא אמרו בואו נעודד חזרה לעבודה.

באטמוספרה של היום חזרה לעבודה להרבה מאוד סוגי אנשים היא כמעט בלתי אפשרית.

סליחה שאתן מפריעות לי, חברות הכנסת, סליחה, כי הנושא הזה הוא נורא חשוב, חלק גדול ממצביעיכן אין לו היום עבודה.

אני חושב שהיה מן הראוי לעשות דיון.

לא דיון שאני יודע את התוצאה שלו, לא דיון שאני רוצה לבוא ולהאשים.

אני בא ואומר דבר אחד, הפרלמנט הזה צריך לבקר גם את ההחלטות ולראות האם קרה משהו במסגרת שלושה החודשים.

הרי כשאתם הבאתם, וזו הייתה אחת ההחלטות הראשונות שלך כיושב ראש, זה היה בתקופה שלא היו חולים, לא היו מאומתים, לא היה שום תו ירוק או תו סגול בדרך, לא היה כלום, אז הדבר שהכי חשוב מבחינתנו זה באמת הבדיקה הפרלמנטרית לראות מה קורה, אולי צריך לשנות את זה.

בינתיים יוצאים כל מיני ספינים, שהולכת להיות תוכנית כזו והולכת להיות תוכנית כזאת ויש תוכנית מגירה של האוצר.

וכשאני שומע תוכנית מגירה של האוצר אני מקבל חום כי בדרך כלל מהמגירות האלה לא יוצאים דברים מי יודע מה, בדרך כלל.

אנחנו נמצאים בזמן חירום, מן הראוי היה שדיון מהיר, שאתה יודע שלא הרבה זוכים לקבל את האישור של הנשיאות לעשות אותו, עברו כבר 17 או 18 יום מהיום שהיית אמור לכנס את הדיון.

לכן אני מבקש, אין לי בעיה גם לחכות לאחר הצהריים ואחרי שתסיימו את העושר העתידי בואו נדבר על הבעיות של היום.

לכן אני פונה אליך, באמת, לא בגלל קואליציה ואופוזיציה, לא בגלל שום דבר אחר, הנושא הזה היום, אי החל"תים שקיימים היום ואי האפשרות לקבל דמי אבטלה בגלל ההטבות שניתנו אז בחל"תים, גורם לכך שאלפי משפחות נופלות בין הכיסאות, ללא עבודה, ללא פרנסה, והם לא רק חרדים.

ממש לא.

תודה רבה, אדוני.

אלכס קושניר: תודה רבה, אדוני.

אלכס קושניר: אני רק אגיד לך כך, קודם כל החל"ת לא בוטל, אלא לא הוארך.

אלכס קושניר: אני מזכיר לך שההחלטה של שר האוצר הקודם הייתה עד סוף יולי, לכן החל"ת לא בוטל אלא לא הוארך, אלא הוארך רק לחלק מהאוכלוסייה.

אלכס קושניר: אני מסכים איתך שהמצב משתנה ואנחנו כן נקיים את הדיון הזה ברגע שנוכל לקבל נתונים על מצב התעסוקה בישראל כדי שנוכל לקיים את זה כמו שצריך.

אלכס קושניר: מעבר לזה, אתה יודע לא פחות טוב ממני, אפילו יותר טוב ממני, שבמהלך הפגרה דיוני הוועדות מאוד מאוד מוגבלים מבחינת הכמויות שלהם ולכן אני בעצם מילאתי - - -

אני חושב שהנושא הזה הוא - - -

אלכס קושניר: תן לי, אני לא קטעתי אותך.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר שני, ראיתי את הצעקות שלך, צעקת הקוזק הנגזל שלך בתקשורת לגבי הנושא.

למה?

במכתב כתוב הכול.

אלכס קושניר: לא, ראיתי, אני גם יודע לקרוא, גם עיתונות חרדית יותר וחרדית פחות.

לא, רק תסביר איך נהייתי קוזק.

הנגזל אני עוד מבין שכן, אבל איך נהייתי קוזק פתאום?

אלכס קושניר: בסדר, אז רק הנגזל.

אה אוקיי.

אלכס קושניר: ואני אתן לך רק נתון של היושב ראש הקודם שנמצא כאן.

עוד פעם היושב ראש הקודם.

נירה שפק: מקודם אמרת שהוא היושב ראש שלך.

אלכס קושניר: לא, שבמהלך הכנסת הקודמת מתוך 24 דיונים מהירים שגם אושרו במליאת הכנסת קוימו רק 18 והזמן הממוצע עד לקיום הדיון היה כמעט חודש.

אבל אם זה אותו דבר כמו שהיה אז שהוא יהיה יושב ראש, אז למה שינינו?

אלכס קושניר: וגם אז היינו בתקופת קורונה והיו הרבה מאוד דברים חשובים שהיינו צריכים להעלות על הפרק כולל כל מיני בקשות שלי לדיון.

ואתה ישבת פה ושתקת, לא העלית את זה.

אלכס קושניר: תופתע, אני לא הלכתי עם זה לתקשורת ולא צעקתי.

אלכס קושניר: ולכן אני אומר לך ככה, הדיון הזה חשוב והדיון הזה יתקיים ברגע שהוא יתאפשר וברגע שיהיו לנו נתונים.

אלכס קושניר: אי אפשר לקיים את הדיון הזה מעכשיו ל עכשיו, אם אתה רוצה שיהיה דיון באמת רציני, אתה רוצה שיציגו לך נתונים על שוק התעסוקה, אגב, נתונים של שוק התעסוקה צריכים להתפרסם בימים הקרובים, אז בואו נראה אותם.

אלכס קושניר: לכן אני מבין את הרצון שלך לעשות קצת רעש תקשורתי, עשית אותו, אפשר עכשיו לעבור על החוק?

אדוני היושב ראש, לעבור על החוק או לחוק?

אלכס קושניר: לעבור לחוק, סליחה.

חוקי הכנסת, תקנון הכנסת מחייב אותך תוך עשרה ימים.

אני חושב שההערות הציניות שלך, על תקשורת ולא תקשורת, כי אני גם ראיתי שאתה באמת מתנזר מתקשורת, גם אתה וגם חברי מפלגתך, ואני משבח את זה, וחבל שאתה לוקח את זה לפסים האלה, הנושא הזה הוא באמת נושא של כולם, הוא באמת נושא של כולם.

אלכס קושניר: בסדר, אתה כבר אמרת את זה.

ואני בטוח שלו אתה עצמאי במאה אחוז כאן היית עושה גם את הדיון הזה והיית צועק איתי ביחד על מי שצריך לצעוק.

אני מאוד מקווה שזה שאתה נציגו של שר האוצר שלא רוצה שיעלו את הנושא הזה היום, אני מקווה שזו לא הסיבה שעברתם בצורה מפורשת על תקנון הכנסת cut clear.

יש לך יועץ משפטי שיאשר לך את זה.

אלכס קושניר: אז קודם כל זאת לא הסיבה ואני לא מקבל את הטענות האלה ולא מוכן לשמוע אותן יותר בוועדה שלי.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר שני, אני רוצה לעבור לחבר הכנסת הבא, מי זה?

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

הבנתי את הרמז.

משה גפני: אדוני היושב ראש, נבצר ממני להשתתף בדיון הקודם שקיימת בחוק הזה ואני רוצה, ברשותך, לומר כמה דברים, לא באריכות, אבל לפרט אותם.

משה גפני: המציאות היא שכאשר רשות המסים קובעת שומה בדיונים כאלה, וכשאנחנו מדברים על משאבי טבע, תיכף נראה האם זה רק מסתכם בעניין הזה, היום מגישים על 2017-2016, זהלוקח ארבע שנים.

משה גפני: מה שמעניין זה שעכשיו רשות המסים מבקשת את ה – אנחנו בששינסקי 1 עשינו באמת ארבע שנים, זאת הייתה טעות, טעינו אז בחקיקה הזאת ואנחנו תיקנו אותה בששינסקי 2 ושם קבענו שנה.

משה גפני: אי אפשר להחזיק אנשים תלויים ועומדים כל כך הרבה שנים.

משה גפני: עכשיו מבקשת רשות המסים להאריך את השנה הזאת שאותה עשינו בששינסקי 2, להאריך את זה לארבע שנים.

משה גפני: זאת אומרת מצד אחד באים ואומרים, פקיד השומה יקבע את השומה שעליה מדובר, יכול להיות מיליון שקל, עשרה מיליון שקל, לא חשוב כמה, מה שפקיד השומה קובע, על פי רוב פקיד השומה גם לא קובע שומה נכונה, הוא קובע שומה גבוהה.

משה גפני: כולנו מכירים את הדבר הזה.

משה גפני: אין צורך שתקשיב, אדוני היושב ראש.

אלכס קושניר: שנייה, סליחה.

משה גפני: פקיד השומה ברוב המקרים גם לא קובע שומה נכונה, הוא קובע שומה גבוהה יותר, המשמעות של העניין זה שחברות, ולא רק חברות עשירות, מפני שבחברות האלה שעליהן מדברים, עכשיו יש גם חברות כאלה שנמצאות בתזרים מזומנים בעייתי, לא כולם כיל ולא כולם חברות שידאגו לעצמם, זה יכול להיות חברות שהם מעסיקים עובדים שייגרם להם נזק ולא יוכלו להמשיך לפעול.

משה גפני: מה שהכי הרגיז אותי בתוך החקיקה הזאת, לכן גם לא נתתי להביא אותה, זו לא פעם ראשונה שהם באו לוועדה וביקשו להביא את החוק הזה, היה אכפת לי אי הצדק.

משה גפני: מה מבקשת רשות המסים?

משה גפני: היא מבקשת ככה, אתה יש לך חברה, אני פקיד השומה, אני קובע סכום דרקוני שאתה לא יכול בכלל להתווכח איתו, את זה אתה צריך לשלם.

משה גפני: מה שאמרתי, כמו איזה מין דיקטטור כזה, את זה אתה צריך לשלם, עכשיו, יש לך בעיה?

משה גפני: אתה חושב שהגזימו בשומה הזאת?

משה גפני: אתה הולך לבית המשפט, אתה יכול לדון שם, לפעמים חודשים, לפעמים שנים, ובינתיים הכסף הזה נמצא בקופה.

משה גפני: עכשיו, באיזה קופה הוא נמצא?

משה גפני: אם הוא היה בקופת העושר, שהקופה הזאת עושה דברים, שהדברים האלה הם לטובת אזרחי המדינה, בסדר, אז היינו מתחילים לדון האם מותר לקחת שלא בצדק כסף מחברות כאלה כדי להעביר לקרן העושר, אבל לא מעבירים לקרן העושר.

משה גפני: הרי קרן העושר יכולה להתמוטט מהעניין הזה, אנשים יביאו הרבה מאוד כספים לקרן הזאת, אחרי זה יצטרכו להחזיר בגלל בית משפט או בגלל תביעות שיקיימו החברות האלה, יצטרכו להחזיר את זה עם ריבית והצמדה ואני לא יודע מה עוד, ולכן מעבירים את זה לקרן עלומה, שאנחנו לא יודעים מהי, קרן שנמצאת אצל החשב הכללי ששם ישכב הכסף הזה ואם יצטרכו יחזירו אותו עם ריבית והצמדה, אבל המציאות היא מציאות של אי צדק מוחלט.

משה גפני: ואני חשבתי, לא הייתי פה, אז חשבתי ביני לבין עצמי, רשות המסים הם אנשים חכמים, אני מכיר אותם, אני לא יודע אם הם השתנו בקדנציה הזאת, אבל בקדנציה הקודמת הם היו אנשים חכמים, למה הם מביאים את זה?

משה גפני: עד שתפסתי.

משה גפני: בדקתי כמה מקרים יש להם ויכוח כזה שעל זה עושים פה את הרעש הגדול הזה עם הפסקות שאתה, אדוני היושב ראש, עושה?

משה גפני: כמו היושב ראש הקודם, באמת, לא חשוב, אבל נניח לעניין הזה, זה לא המצב, מה קרה?

משה גפני: כמה מקרים כאלה יש?

משה גפני: התברר שיש מקרה אחד.

משה גפני: על המקרה הזה רשות המסים הולכת ומביאה לפה חוק ודנה בו, על הנושא העתידי, על מה יהיה, ודנים בו עכשיו, בפגרה?

משה גפני: אני לא הבאתי בפגרה חוקים מהסוג הזה להצבעה, באמת לא הבאתי, אם הבאתי אז אני מבקש סליחה מראש, לא הבאתי חוקים כאלה, בוודאי לא בפגרה.

משה גפני: המהירות פה היא מיותרת לגמרי, חברי כנסת, חלקם לא נמצאים, למה הביאו את זה?

משה גפני: הרי זה מקרה אחד.

משה גפני: עד שהתברר לי, ואני רוצה שחברי הוועדה יידעו את זה ואתה גם, אדוני היושב ראש, אני מניח שאתה יודע, מתקרב אלינו חוק הסדרים כזה, צונמי משהו לא רגיל, יש שם הרבה מאוד בעיות והרבה מאוד דברים, ובין היתר, לפי חוק ההסדרים, מה שמציעה רשות המסים, אם יש לך מכולת, לא חברה של משאבי טבע, ובא פקיד השומה ואומר שאתה חייב מיליון שקל לרשות המסים, אתה, בעל המכולת, תהיה חייב לשלם את המיליון שקל.

משה גפני: אולי הגעת איתם להסדרים שזה לא יהיה 100%, אלא 70% או 60% או 50%, אבל אתה תצטרך לשלם את כל מה שפקיד השומה אומר, חלקו.

משה גפני: אתה יכול להגיע, אני מתאר לעצמי, אני מכיר את חוש הצדק שלך, אתה לא תסכים ש-100% הוא יצטרך לשלם, אחרת זה באמת נורא, אני מתאר לעצמי שאתה הגעת איתם, אני מתאר לעצמי, אם היו כל כך הרבה הפסקות, בטח הגעת איתם ל-70%, 60%, 30%, 20%, לא חשוב, למה?

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: מה בדיוק הדבר הזה?

משה גפני: הם מבקשים להאריך את השנה לארבע שנים, תגיע איתם לשלוש שנים, למה?

משה גפני: למה הם לא יכולים בתוך שנה לשבת מול בעל המכולת, אני לא מדבר על תקופת הקורונה שזה עוד בעיה, לשבת מול בעל המכולת, לחייב אותו בסכום אסטרונומי וזה יכול להיות אחוזים מהסכום הזה, מה שיחליט פקיד השומה, אני מתאר לעצמי גם שפקיד השומה יידע שאם מגיעים ל-60% או ל-30% אז הוא את השומה יגדיל בעוד הרבה כסף כדי שהוא יצטרך לשלם את כל הכסף הזה.

משה גפני: היה אכפת לי, חרה לי העניין של האי צדק, למה?

משה גפני: למה בן אדם, משלם מסים כחוק, בא פקיד השומה, זה התפקיד שלו לנהל דיון עם אותו נישום שצריך לשלם את הכסף הזה, למה הוא מחליט על דעת עצמו?

משה גפני: לא צריך להתאמץ בכלל, כותב עם העט שלו, עם המחשב שלו, הוא כותב סכום, זה יכול להיות סכום אסטרונומי ויכול להיות סכום גבוה ויכול להיות אני לא יודע מה ובעל המכולת יצטרך לשלם את זה.

משה גפני: לא רק בעל המכולת, גם אנשים מסכנים שהמצב הכלכלי שלהם, היום במיוחד, הוא רע מאוד.

משה גפני: למה צריך את החוק הזה עכשיו?

משה גפני: למה?

משה גפני: רק כדי להכין את חוק ההסדרים שאז נבוא ונגיד, אתה תשב פה, אתה תשב פה ואתה תגיד שהחוק הזה שעכשיו אנחנו מדברים עליו בחוק ההסדרים, כבר עשינו אותו בחוק קודם.

משה גפני: אנשי רשות המסים בקדנציה שלי, אמרתי לך, היו אנשים חכמים, והם מכינים את חוק ההסדרים.

משה גפני: תדע שהצבעה על החוק הזה עכשיו, שזה בפגרה, לפי דעתי זה דבר לא בסדר, אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה, אתה היושב ראש, אתה יכול להחליט, אני אומר לך, אני אומר לך לגביי, למיטב זיכרוני לא הייתי מביא חוקים כאלה בפגרה להצביע בגלל שלא כולם נמצאים, אבל החוק הזה שאתה מצביע עליו הוא לא רלוונטי בכלל, הוא הקדמה לחוק ההסדרים בגלל שבחוק הזה זה יהיה דבר אחד לגבי מקרה אחד, שאת המקרה הזה הם יכולים לסדר, תאמין לי, בלי בעיה, הם יכולים להגיע להסדר ואם הם רוצים אתה יכול לתווך ביניהם והסיפור נגמר.

משה גפני: זה שמביאים את החוק זה להקדים לחוק ההסדרים - - -

אלכס קושניר: אדוני היושב ראש הקודם, אני אמנם לא למדתי גמרא, אבל הצלחתי לשים לב לזה - - -

ינון אזולאי: אני מוכן לקבוע איתך פעם בשבוע.

אלכס קושניר: לזה שבלבלת בין כמה טקסטים שונים לא קשורים אחד לשני ולכן אני אגיד לך - - -

משה גפני: ולא כל מי שלומד גמרא מבלבל בין טקסטים שונים?

אלכס קושניר: לא, לא, מי שלומד גמרא יודע לנתח את הטקסטים בצורה מצוינת, אז אני אומר, היות שאני לא למדתי אז - - -

נירה שפק: לא, הוא החמיא לעצמו, למרות שהוא לא למד הוא הצליח, עשה את החברותא.

משה גפני: בסדר, אני בעד.

אלכס קושניר: אתה כל הזמן אמרת שאתה לא למדת ליבה, אז אני אומר שאני לא למדתי גמרא.

משה גפני: אז כנראה כן למדת גמרא אם אתה מסתדר.

אלכס קושניר: לא, אבל אני מנסה לקרוא.

אלכס קושניר: אין שום קשר בין החוק הזה לחוק שיבוא בחוק ההסדרים.

משה גפני: בטח שאין, אני יודע מה יהיה פה, אני מכיר את זה.

אלכס קושניר: לגבי חוק ההסדרים, ואותו הסדר שמוצע שם, קודם כל יש שם גם הגבלת מחזור וגם הגבלת שומה וגם אחוזים אחרים לחלוטין וגם על זה יש לי השגות.

אלכס קושניר: לעניין החוק הזה, אתה צודק לגבי כמה נקודות, גם לגבי הדרישה של רשות המסים לארבע שנים וגם לגבי הדרישה של תשלום מלוא המס ועוד כמה נקודות שאנחנו עכשיו נציג את התיקונים שתיקנו, אבל צריך לזכור שבסוף מדובר בחברות שמנצלות את משאבי הטבע של כולם ומדובר אך ורק במס שהוא מס על רווחי היתר ולא על כל המסים.

אלכס קושניר: לכן ההצעה המקורית של השרה אורית פרקש הכהן, אגב בממשלה הקודמת, שאושרה על ידי הממשלה הקודמת - - -

משה גפני: זה בא לפה, לא נתת להביא את זה, בצדק מוחלט.

אלכס קושניר: שנייה, שאושרה על ידי הממשלה הקודמת - - -

משה גפני: רק אני חייב להגיד את המשפט, אני הייתי בקואליציה ולא קיבלתי כזה ראה וקדש את מה שהממשלה החליטה, אתה יודע את זה.

ינון אזולאי: אומר הרב גפני שהיא הייתה באופוזיציה של הקואליציה, השרה אורית פרקש.

נירה שפק: סליחה רגע שאני אומרת את זה, בתור חברת ועדה, למה אתם חושבים שמה שאתם יכולתם לעשות בלהיות ייצוגיים ומקצועיים ולעשות את העבודה הפרלמנטרית למרות שאתם חלק מהקואליציה, למה אתם חושבים שאנחנו לא יודעים לעשות את זה?

משה גפני: הלוואי, אני מתפלל לקדוש ברוך הוא שתעשו את זה.

נירה שפק: אנחנו כולה חודשיים אז - - -

משה גפני: אני לא יודע, אין לי מושג, עוד לא הגענו לניסיון.

נירה שפק: אז יופי, אז בואו נעשה את זה ביחד ובואו נבוא בגישה אחרת.

משה גפני: בשמחה רבה.

משה גפני: אני מצטרף לחברת ה – אני בעד.

אלכס קושניר: אגב, אני אומר לך עוד גילוי נאות, חבר הכנסת גפני, מי שדחף להביא את הדיון על החוק הזה עכשיו בתקופה הזאת זה אני, האחריות היא שלי, למה?

אלכס קושניר: מסיבה אחת מאוד מאוד פשוטה, בקרן העושר יש היום 741 מיליון שקלים, זה 259 פחות ממה שצריך להיות בשביל שהיא תקום.

אלכס קושניר: אז הסחבת הזאת של שנים על גבי שנים על גבי שנים על גבי שנים שהקרן הזאת לא קמה זו פגיעה בילדים שלך, בנכדים שלך, בילדים של כולנו.

משה גפני: אבל אתה לא פותר את הבעיה.

אלכס קושניר: ולכן אם לא נעשה צעדים שבסופו של דבר יגרמו לקרן העושר הזו לקום מהר יותר אנחנו מחויבים לעשות את זה ולכן אין שום קשר בין החוק הזה לכל חוק אחר, אנחנו הולכים לתקן פה משהו - - -

משה גפני: אין קשר בין החוק הזה לקרן העושר.

אלכס קושניר: משהו מאוד מאוד חשוב, ולכן אני רוצה קודם כל להציג את השינויים שאנחנו נכניס לחוק ואחר כך ניתן לנציגים של הממשלה להתייחס לזה וגם לסוגיה של רטרואקטיבית שעליה אנחנו נרצה לשמוע טיפה - - -

משה גפני: אדוני היושב ראש, הקרן הזאת לא הולכת לקרן העושר.

אלכס קושניר: אני מבין.

משה גפני: זה לא הולך, זה לא פותר את בעיית קרן העושר.

אלכס קושניר: תאמין לי, אנחנו אחרי יום שלם של דיונים בנושא הזה.

משה גפני: למה לא קראת לי בהפסקות?

משה גפני: אני הלכתי לוועדות אחרות, עשיתי שם בעיות.

אלכס קושניר: הדלת שלי תמיד פתוחה, היית דופק ונכנס.

נירה שפק: סליחה, אדוני היושב ראש, אתה הבטחת שנתחיל עם הנושא שלי בדיון.

אלכס קושניר: סליחה, חברת הכנסת שפק, בבקשה.

אלכס קושניר: ינון, סליחה.

אלכס קושניר: צודקת.

ינון אזולאי: קודם כל, אדוני, תודה רבה על ההזדמנות להצעה לסדר, אני אקצר אותה, רק התחלת את הדיון היום בתשע וחצי, גם בפגרה להתחיל בתשע וחצי אני חושב שזה קצת מוגזם, היו גם פקקים בדרך, אז - - -

אלכס קושניר: לא היו פקקים, תאמין לי, היה חלק.

ינון אזולאי: סליחה, הייתה פה את ההפגנה של האנשים עם מוגבלויות, אז בבקשה.

משה גפני: פה היה פקק.

ינון אזולאי: אז לכן אני אומר, אבל טוב שנתת לנו ואני מודה ל - - -

אלכס קושניר: אני הגעתי ב-7:45, לא היה פקק.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: עכשיו אני מבין למה לא היו פקקים.

ינון אזולאי: אני בדיוק באותו זמן סיימתי את התפילה ולקחתי את הילדים שלי לתלמוד תורה.

ינון אזולאי: לא בנושא העניין שתיכף ניכנס אליו, אני רוצה רק לקרוא פוסט שפרסמה סיון כהן וייתן לנו קצת פרופורציות, היא אומרת שאחת בשם שרון כתבה לה את זה: ארבע שעות אני עם אבי במחלקת קורונה מאתמול, שלושה מתים, קשישים מחוסנים, שתי קשישות בחדר הסמוך לחדרו של אבי, אתמול אני נכנסתי לחדר ליישר לה את החמצן, אף אחד לא מראה טיפת חמלה.

ינון אזולאי: קשיש שלישי במיטה הסמוכה לאבי עטוף, לקח להם חצי יום לפנות אותו.

ינון אזולאי: ארבע שעות ואף אחד לא מגיע למיטת אבי.

ינון אזולאי: אבי עם מסכת הנשמה, פה פעור שמתייבש לו, לולא אני שם אף אחד לא ייגש ללחלח את פיו.

ינון אזולאי: כשהגשתי לו את המים הוא שתה כאילו מישהו הציל אותו ממדבר לוהט.

ינון אזולאי: ארבע שעות ללא עירוי נוזלים.

ינון אזולאי: השעות שהייתי שם, מה היה עד שהגעתי, גיהינום.

ינון אזולאי: כשהשקיתי אותו נאלצתי להוריד לו את מסכת הגיהינום, חצי שעה אני מחזיקה לו אותה על הפנים עד שהואילו לבוא.

ינון אזולאי: כשהגיעה שעת האוכל מגיש האוכל ביקש ממני לעזוב לפי הוראות הצוות, קראתי לעובדת, כדי שתוריד את המסכה, הוא לא במצב שהוא יכול לאכול, היא ביקשה ממני לעזוב.

ינון אזולאי: אבא שלי בגיהינום בחסות שבועת הרופאים.

ינון אזולאי: רק נס יציל את אבא שלי.

ינון אזולאי: לצערנו אבא שלה, של אותה שרון, ככה הבנתי, נפטר בשבת.

ינון אזולאי: אני לא סתם קורא את זה, כשאני אומר שיש לנו שרת פנים שיכולה להכיל את המתים והשר מתן כהנא שאומר להוציא את העצמות לאחר שנה, אני אומר בואו, אנחנו לפחות ניקח אחריות, אם זה פה בוועדה או בכל מקום, קודם כל נכיל את החיים, נכיל את החולים, כי גם הרופאים והאחיות משתדלים ועושים עבודת קודש, הם קורסים תחת המעמסה הזאת, לא ראינו בשורה גדולה בתקציב על הרופאים.

ינון אזולאי: דיברתי עם מנהלי בתי החולים, הם אומרים שהם קורסים.

ינון אזולאי: יש את שבעה בתי החולים הציבוריים שאתה היית שותף בוועדת כספים אז, שניסינו לעזור להם ולא הצלחנו, יש להם 630 מיליון שמגיע להם ועדיין לא מקבלים אותם.

ינון אזולאי: בואו מפה, מוועדת כספים, נצא בקריאה לעזור לבתי החולים, לעזור לאותם חולים, בואו נכיל את החולים איתנו ביחד, את החיים, אנחנו רוצים להחיל אחד את השני, לעזור לאותם אלה על מנת שייצאו מהמחלה וייצאו בריאים ושלמים.

ינון אזולאי: הקורונה פה, הקורונה קיימת, כמובן שכולנו צריכים לעשות הכול על מנת למנוע את זה, להמשיך ולהישמע להוראות, אבל יחד עם זאת נעשה הכול כי מגיע להם.

ינון אזולאי: אני מבקש ממך לפנות לשר האוצר שישחרר את התקציב שמגיע לבתי החולים הציבוריים שדנו עליהם, שבעה בתי החולים, עזוב שעכשיו אמרו להם כן כן, דיברתי עם מנהלי בתי החולים, לא הולכים לתת להם את זה.

ינון אזולאי: אמרו שייתנו ייתנו, אני לא רוצה לדבר על מה שעשו, ההשתקה: קחו ותשתקו, לא מעניין, לא כלום, צריך לעזור לבתי החולים, כל בתי החולים, על מנת שיוכלו לטפל בחולים האלה, יכול להיות שהחולים האלה יהיו חלילה גם שלנו, יכול להיות שאחד מאיתנו עלול להזדקק להם.

ינון אזולאי: בואו נעזור להם, הרופאים, האחיות, כולם עושים עבודת קודש, וגם צוות הניקיון שם, כולם, צוות האחזקה, עושים עבודת קודש, בואו נעזור להם בשביל שלא נקרא את הפוסטים האלה כי חבל לנו, עוד אחד הלך ועוד אחת הלכה ועם מה נישאר פה?

אלכס קושניר: קודם כל, ינון, אתה צודק בהרבה מאוד דברים שאמרת, רק נדייק בשתי עובדות.

אלכס קושניר: עובדה אחת, 630 מיליון שקלים, בעקבות הלחץ שלנו הועברו ממשרד האוצר למשרד הבריאות שאמור לפרסם מבחני תמיכה עבור בתי החולים הציבוריים.

אלכס קושניר: חלק מהם פורסמו, חלק עוד לא.

אלכס קושניר: עד כמה שאני בדקתי בפעם האחרונה, בשבוע שעבר, הנושא נמצא באיזה שהוא משא ומתן בין מנהלי בתי החולים למשרד הבריאות - - -

ינון אזולאי: בשישי אני בדקתי, יש בעיה.

ינון אזולאי: אני מוכן ביחד איתך להיכנס לעובי העניין.

אלכס קושניר: אני אשמח, אבל הכסף הועבר למשרד הבריאות.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר שני, אתה בטח שמעת גם את ראש הממשלה וגם את שר האוצר שהודיעו על תוספת של שניים וחצי מיליארד שקלים בדיוק בשביל הדברים האלה שאמרת, ולכן אני מצטרף לקריאה שלך, שאנחנו כאן בשביל לסייע לבתי החולים, לסייע לרופאים, לסייע לחולים, כדי שהטיפול יהיה טוב יותר ממה שהיה בעבר וממה שיש היום.

אלכס קושניר: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: כן, אני אעלה את הנושא שהעליתי קודם, סליחה שזה לא חלק מהדבר, אני רואה משהו שאני חושבת ששווה לדבר עליו ולהעלות אותו, אני רואה את הנשים הנפלאות האלה סוחבות עגלה כל כך כבדה, מרימות כוסות שכולנו שתינו מהן והן מרימות אותן בלי כפפות, שלך תדע מי שתה ואולי יכול להיות הסתברותית שאחד מהם חולה ואנחנו גם מחויבים כחברי כנסת לשמור עליהם ולראות שהמצב הבריאותי שלהם, גם הפיזי וגם – אני אצטרף לבקשה ליושב ראש הכנסת בנושא הזה, כי אנחנו סתם מסכנים אותם.

נירה שפק: ככה זה פשוט בעין עלה לי.

נירה שפק: סליחה, ונטפל.

נירה שפק: ועכשיו לנושא שלי.

נירה שפק: אני קיבלתי פניות בנושא הפיצויים של הקורונה שכבר יש את זה באתר והכול בסדר, אבל מגיעות אליי פניות ממועסקים שכירים שהמעבידים שלהם נתנו בתקופת הקורונה, אמרו להם שהם מורידים להם ימי מחלה וימי חופשה ועכשיו כשהם יכולים לקבל חזרה את הימים האלה מסתבר שהם לא יכולים להגיש ולא יכולים לטעון לכלום כי אם המעסיק לא פועל כדי להוריד את הימים האלה ולדרוש פיצוי אז הם מנועים ומה שקרה שהם כרגע שבויים, לקחו להם ימי מחלה וימי חופשה ואין שום מנגנון שאומר שאני עובד שלקחו לי דברים, אמרו לצורך זמני או בכלל, מי מגן עליי?

נירה שפק: נכנסתי איתם לאתר ואין שום מענה לדברים האלה ואני רוצה לקבל תשובה איך אנחנו דואגים שאותם שכירים שמעבידים הורידו להם ימי מחלה וימי חופשה וצריך להחזיר להם את הימים האלה, כי זה גם משפחות עם ילדים וגם רוצים אולי לצאת לחופש, איך אנחנו מגנים עליהם במנגנון הזה?

נירה שפק: תודה.

אלכס קושניר: עכשיו שאני חושב על זה פתאום זה כנראה לא רשות המסים, זה כנראה הביטוח הלאומי.

נירה שפק: זה גם.

נירה שפק: אם מנגנון הפיצויים, אני לא מדברת על - - -

אלכס קושניר: כי ימי המחלה וימי החופשה מדווחים לביטוח הלאומי, ימי המחלה לפחות.

נירה שפק: נכון, אבל איך אנחנו, שנתנו את מנגנון הפיצוי והכול, איך אנחנו גם מאפשרים באותו דבר כי הרי הוא יפנה לביטוח לאומי ומה ביטוח לאומי יגיד?

נירה שפק: המעסיק שלך הוריד לך, כנראה בהסכמת, לא יודעת, איך מגנים עליהם?

מירי סביון: שכירים זה לא במגרש של רשות המסים, צריך לבדוק את ההתנהלות מול ביטוח לאומי.

נירה שפק: ביקשתם שאני אעלה את זה פה ואני מעלה את זה, זה נושא שאנחנו לא יכולים להתעלם ממנו.

משה גפני: האם לפנות למנכ"ל הביטוח הלאומי?

משה גפני: מה שהיא מעלה זה דבר נכון, צריך לפנות למנכ"ל הביטוח הלאומי שייתן תשובה פורמלית, יכול להיות שהוא ייכנס לעובי הקורה כדי לפתור את הבעיה, שיגיד לנו מה לעשות.

אלכס קושניר: בסדר, זה מה שאנחנו נעשה.

משה גפני: הטענה נכונה, זה לא רשות המסים.

ינון אזולאי: היושב ראש, משהו שקשור לרשות המסים.

ינון אזולאי: בוועדה פה דנו לגבי מבצע 'שומר החומות', עדיין לא פתחו להם, הם לא יכולים להגיש עדיין את הפיצויים, מידיעה.

אלכס קושניר: לא נכון, עד כמה שאני יודע כן.

ינון אזולאי: בדקתי אתמול, אמרו לי שלא יכולים להגיש.

מירי סביון: לשלם או להגיש?

ינון אזולאי: להגיש, אולי הם מגישים ועדיין – לי אמרו שאי אפשר להגיש, אבל - - -

מירי סביון: אפשר להגיש, הוגשו כבר 2,000 תביעות.

ינון אזולאי: ומה?

ינון אזולאי: ולא שילמתם עדיין?

מירי סביון: עדיין לא שילמנו.

ינון אזולאי: למה?

מירי סביון: אנחנו נשלם.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלא תגנבו, אנחנו יודעים שתשלמו, למה?

ינון אזולאי: יש מחסור בכוח אדם?

מירי סביון: אנחנו מטפלים בזה - - -

ינון אזולאי: אני שואל אם יש מחסור בכוח אדם, אפשר לקבל תשובה על זה?

מירי סביון: לא, כרגע, אני אומרת שוב, אנחנו מטפלים בדברים וברגע שיהיה אפשר ל - - -

ינון אזולאי: כלומר יש מחסור בכוח אדם, כי אתם לא מצליחים לטפל בכול.

ינון אזולאי: בואי נעזור לכם, אם יש מחסור בכוח אדם.

מירי סביון: לא, ינון, ינון, שוב, אנחנו כרגע – קודם כל אפשר להגיש תביעות, המערכת פתוחה להגשת תביעות כבר עכשיו, הנזק הישיר כבר שולם ומשולם ומטופל ומתקדם, לגבי הנזק העקיף הוגשו קצת פחות מ-2,000 תביעות ובימים הקרובים אנחנו נפתח גם ונתחיל להזרים את הכספים.

ינון אזולאי: מבירור שעשיתי זה לא הולך להיות בימים הקרובים, ואני לא סתם אומר לך, אני בדקתי אתמול, זה לא הולך להיות בימים הקרובים ואם חסר כוח אדם אני חושב שהוועדה זה המקום להציף את זה כי אני לא יודע עדיין אם - - -

אלכס קושניר: ינון, אנחנו קיימנו אתמול דיון על זה עם רשות המסים, על הנושא הזה, כי גם אני קיבלתי טענות כאלה, והובטח לי שבימים הקרובים יתחילו לשלם.

ינון אזולאי: אוקיי.

אלכס קושניר: אפשר להתחיל לדון בחוק עצמו?

אלכס קושניר: אז ככה, בעצם כפי שאמרתי המטרה היא להגדיל ולזרז את הקמת קרן העושר, אחת הדרכים לעשות את זה היא לגרום לאותן החברות שמנצלות את משאבי הטבע, כמובן בזכות ובהיתר של כולנו, זה לשלם את המס במחלוקת לפני ההליך המשפטי.

אלכס קושניר: בחוק המקורי הוצע לשלם 100% מהמס, אנחנו חשבנו שזה לא מידתי והסיבה העיקרית לכך היא שבעצם הדבר הזה יכול להוריד את התמריץ של רשות המסים כן להגיע לפשרות ולכן חשבנו ש-75% זה המספר היותר מידתי ולכן בחוק אנחנו נתקן את זה ל-75%.

משה גפני: אני טוען שזה נושא חדש.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: הדבר הנוסף, רשות המסים ביקשה להאריך מ-12 חודשים לארבע שנים, אנחנו גם חשבנו שזה יותר מדי וקצת סותר את מהות החוק.

משה גפני: למה אני חושב כמוך?

אלכס קושניר: כי אתה יודע, כנראה שמוחות גדולים חושבים דומה, אומרים באנגלית.

ינון אזולאי: רק התוצאה היא לא אותו דבר, כי בסוף הוא מסכים עם משהו ואתה לא מסכים עם משהו.

אלכס קושניר: והחלטנו, בסיכום עם רשות המסים, שזה יהיה שנתיים.

אלכס קושניר: מעבר לזה אנחנו נכניס את הסעיף שקיים בפקודת מס הכנסה - - -

משה גפני: וזה יהיה בחוק?

משה גפני: אני טוען שזה נושא חדש.

אלכס קושניר: אני מבין שהכול זה נושא חדש, נכון?

אלכס קושניר: אז אתה יכול לא לחזור על זה.

אלכס קושניר: אם אתה רוצה להגיד שזה נושא חדש, אז - - -

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: צריך לדון קודם כל - - -

אלכס קושניר: אני גם אתייחס ברגע שאני אסיים.

אורית פרקש הכהן: אני גם רוצה להגיד מילה אחרי זה לגפני.

אלכס קושניר: דבר נוסף, סעיף 147 - - -

משה גפני: לא, לא הבנתי, מה?

אלכס קושניר: אדוני, תן לי לסיים לפחות להציג את השינויים.

משה גפני: אין בעיה.

משה גפני: זה שיפורים טובים, דרך אגב.

אלכס קושניר: אנחנו נכניס סעיף 147 לפקודת מס הכנסה גם לתוך החוק הזה שבעצם מאפשר למנהל רשות המסים, במידה שהוא מזהה תכנון מס ארוך טווח, לפתוח את השומה.

משה גפני: מה זה?

אלכס קושניר: משהו שקיים בפקודה הרגילה.

אלכס קושניר: ומעבר לזה - - -

משה גפני: רגע, לא הבנתי.

אלכס קושניר: אנחנו נסביר את זה אחר כך.

משה גפני: תסביר.

אלכס קושניר: נסביר.

אלכס קושניר: ההשגה מוארכת מחצי שנה לשנה.

אלכס קושניר: מעבר לזה קנס הגירעון שביקשה רשות המסים להגדיל בחוק הזה יישאר לפי האחוזים שיש בפקודה הכללית ולגבי הקרן, אותה קרן שתקום כדי לקלוט את הכספים האלה שיגיעו, ועדת הכספים מבקשת להכניס לחוק תיקון שיאפשר לה לקבל דיווח על מצבה של הקרן פעם בשנה.

משה גפני: הקרן של החשב הכללי?

אלכס קושניר: כן.

משה גפני: זה לא קרן העושר?

אלכס קושניר: לא, זה לא קרן העושר.

ינון אזולאי: למה לא פעם ברבעון?

אלכס קושניר: למה לא פעם ביום?

ינון אזולאי: אני שואל.

ינון אזולאי: אוקיי, אז זה נושא חדש גם.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: עכשיו, לגבי הרצון שלכם - - -

ינון אזולאי: אני מצפה שיהיו תשובות אמיתיות.

ינון אזולאי: אני לא סתם שואל, כי אני דרשתי פעם ברבעון.

ינון אזולאי: יכולת להגיד לי פעם בחצי שנה, אז זה שאתה אומר לי 'פעם ביום לא?', בסדר, זכותך, זכותך לזלזל, זה בסדר.

אלכס קושניר: לא, אני לא מזלזל, ינון.

ינון אזולאי: זכותך לזלזל, זה בסדר, אני לא מזלזל בזה שבעצם היושב ראש הולך אחד על אחד עם רשות המסים ומסכים איתם בכול.

ינון אזולאי: עזוב, בסופו של דבר הם הביאו את ה-75%, שאני חושב שזה גרוע מאוד, ה-75%, אני אומר בואו נעשה שיהיה משהו שוויוני לעסקים.

ינון אזולאי: אני נגד הטייקונים, אני אמרתי את זה למרות ששלחו לי כל מיני עיתונאים כל מיני שאילתות, אני לא מקבל מהם כלום ולא רואה אותם, לא את העיתונאים ולא את הטייקונים, מה שיש לי אני אגיד כי ידיי נקיות, אבל לא יכול להיות שבסופו של דבר החוק כמעט כמו שהוא נכנס הוא ככה יוצא.

ינון אזולאי: אתה ואני, גם אני כשהייתי בקואליציה וגם אתה באופוזיציה, זעקנו פה על שר האוצר שהוא רצה להכניס את אותו חוק, כמו שהוא נכנס שהוא ייצא.

ינון אזולאי: אתה זוכר את זה?

אלכס קושניר: תקשיב, קודם כל אני מסתכל על המהות של החוק ולא מסתכל למי יש יותר כוח.

אלכס קושניר: אני חושב שהשינויים שנעשו פה, הם נעשו קודם כל גם עם חברי הכנסת שנמצאים כאן בוועדה וגם עם רשות המסים, והחוק מאוזן.

אלכס קושניר: הרצון שלכם לקחת כל דבר ולהביא אותו לנושא חדש - - -

משה גפני: מה זה מאוזן?

אלכס קושניר: אך למרות שהשינוי באחוזים זה בהחלט לא נושא חדש, חבר הכנסת גפני, אבל אם זה רצונך אז אין בעיה, זה אומר שהחוק הזה יתעכב ואנחנו לא נוכל להצביע עליו והמשמעות של זה היא שקרן העושר תמשיך להיות בחלום של הילדים שלך, של הנכדים שלך.

משה גפני: איך קרן העושר?

ינון אזולאי: אז תחיל את זה על ששינסקי 1 ואז קרן העושר עכשיו יכולה להתמלא, למה אתה לא עושה את זה?

ינון אזולאי: למה לא עשו את זה אז?

ינון אזולאי: בהתחלה, כשיכלו באותו מועד.

אלכס קושניר: למה לא עשו את זה אז?

אלכס קושניר: תשאל את חבר הכנסת גפני.

ינון אזולאי: מה זה קשור?

ינון אזולאי: עכשיו אתה רוצה לשנות.

ינון אזולאי: למה הקמתם את ממשלת השינוי אם זה לא הממשלה הזאת?

ינון אזולאי: רק תסביר לי.

ינון אזולאי: אתה אומר שאתה משנה, אז תחיל את זה מששינסקי 1, למה על ששינסקי 1 אתה לא מחיל את זה?

ינון אזולאי: אם אתה רוצה למלא את קרן העושר בדקה אתה ממלא אותה.

אלכס קושניר: כן?

אלכס קושניר: אז למה לא מילאתם אותה במשך יותר מ-15 שנה?

ינון אזולאי: כי עכשיו אתה פה ואתם רוצים לשנות, אז תשנו.

אלכס קושניר: אתם הייתם בקואליציה וכל מה שעשיתם זה גרמתם לכך שהקרן הזאת לא תקום.

ינון אזולאי: אבל מה אתם משנים?

ינון אזולאי: אתם לא משנים.

אלכס קושניר: עד שהייתה פה שרה אחת אמיצה שהביאה את זה לחוק.

ינון אזולאי: אבל אתם לא משנים.

אלכס קושניר: אתה לא נתת לקיים את זה כאן.

אלכס קושניר: אז אתם רוצים לעכב את זה גם עכשיו מהאופוזיציה?

אלכס קושניר: אין בעיה, תעשו את זה.

ינון אזולאי: עכשיו יש לנו את הקורונה, הפכתם את הקורונה לדלתא, אז מה אתם משנים?

ינון אזולאי: שום דבר, לא תקציב, לא כלום, לא חולי, לא כלום.

אלכס קושניר: יופי, תודה רבה, עכשיו נציגי הממשלה, בבקשה התייחסות, קודם כל לנושא האיזון ולנושא הרטרואקטיביות.

משה גפני: אדוני היושב ראש - - -

אלכס קושניר: לא נתתי לך זכות דיבור, חבר הכנסת גפני.

משה גפני: אדוני היושב ראש, ברשותך, רק משפט.

אלכס קושניר: מספיק.

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

משה גפני: בסדר.

מירי סביון: למה אתה רוצה שנתייחס?

מירי סביון: לגבי התיקונים, שוב, אלה החלטות שלכם, אנחנו כמובן מכבדים.

מירי סביון: לגבי תחולת החקיקה, תחולת התיקונים, מה שכרגע כתוב בתוך החקיקה זה שהתיקונים שנוגעים לתקופת ההתיישנות ולקנס הגירעון יחולו על דוחות שיוגשו לשנת המס 2021 ואילך, כך שממילא התחולה היא לגבי דוחות עתידיים.

מירי סביון: לגבי הנושא של תשלום המס השנוי במחלוקת, התחולה היא לגבי שומות בצו שיוצאו החל ממועד אישור החקיקה כאשר למעשה זה יחול על החלטות שיתקבלו מכאן ואילך ולא על החלטות שהתקבלו בעבר.

מירי סביון: זאת אומרת אם בעבר יצאו שומות בצווים אז כמובן שזה לא יחול, אבל אם מכאן ואילך יוצאו שומות בצווים אז החקיקה הזאת של המס השנוי במחלוקת תחול לגביהם.

מירי סביון: לגבי המקרים העתידיים, אני לא יודעת להגיד כמה צווים ייצאו.

ינון אזולאי: המקרים של עכשיו מדובר על אחד.

משה גפני: סגנית מנהל רשות המסים, שהיא תגיד לנו.

מירי סביון: על העתיד?

משה גפני: על העבר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: סליחה, היו לנו בשבוע שעבר כמה שאלות ספציפיות לגבי המספר של החברות, גם בששינסקי 1 וגם ב-2.

אלכס קושניר: קיבלנו תשובה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: איפה?

ינון אזולאי: כן, קיבלנו תשובה שהיה אחד, לדעתם זה היה שניים ופה נאמר שזה אחד שהגיעו למשפט, אני מתכוון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא, כאילו אמרו שבקירוב, זה לא היה - - -

מירי סביון: לא, אנחנו אחרי ההפסקה נתנו בדיוק את המספרים, אז אפשר לראות את הכול.

אלכס קושניר: הנה, כתוב, 16 מיזמים, 28 שותפים בששינסקי 1, כרגע חמישה משלמים או הולכים לשלם כשמתוכם יש 13 שותפים.

אלכס קושניר: בששינסקי 2 יש חמש חברות שכולן שייכות לאותה קבוצת חברות.

אלכס קושניר: זה מה שכתוב לי אחרי התשובה שקיבלנו מרשות המסים.

ינון אזולאי: לא, על ההליך המשפטי היה שניים.

ינון אזולאי: על ההליך המשפטי בסוף, שמגיעים, מה שיש להם עכשיו, זה כולם נמצאים ב - - - על ההליך המשפטי דיברנו והם דיברו על שניים.

מירי סביון: אמרנו שכרגע יש שני תיקים שנמצאים בבית משפט.

ינון אזולאי: שני תיקים, שבעצם אנחנו אומרים שזה אחד, לפי מה שהעלו פה, וזה לא שניים.

אלכס קושניר: בסדר, אבל זה לא משנה.

ינון אזולאי: זה מה שאמרו ורק להשלים לה.

משה גפני: אדוני היושב ראש - - -

אלכס קושניר: שנייה.

אלכס קושניר: שלומית.

שלומית ארליך: אז כמה דברים.

שלומית ארליך: קודם כל לגבי התחילה הרטרואקטיבית, בעצם המשמעות היא שכן יכולות להיות השלכות לגבי שומות של שנים קודמות.

שלומית ארליך: נכון, מירי?

מירי סביון: כן, התחולה היא ברגע שאנחנו מדברים על צווים שייצאו מכאן ואילך המשמעות היא שאם עוד חצי שנה יוצאת שומה על היטל בגין שנת המס 2019, אז במובן הזה ההחלטה לגבות מס שנוי במחלוקת מתייחסת לשומה לשנת המס 2019.

משה גפני: רטרואקטיבית.

מירי סביון: אבל מה שיחול קדימה, ההחלטה עצמה, ההחלטה בצו, היא החלטה עתידית וזה נכון שהיא יכולה להתקבל לגבי שנים שלגביהן כבר הוגש הדוח, בשנים שכבר - - -

אייל לב ארי: זה מתחבר עכשיו גם להארכה, לכמה זה, שלוש-ארבע שנים?

מירי סביון: לא, לא, אמרתי, הנושא - - -

נירה שפק: אני אשמח לקבל הרחבה על הרטרואקטיבי.

שלומית ארליך: זה עוד הקשר, הקשר נוסף, תתייחסי גם לזה.

שלומית ארליך: בעצם יש לפקיד שומה בסעיף 15(ד) אני חושבת, סמכות לקבוע את רכיבי מקדם ההיטל, שזה בעצם משפיע על שיעור המס שישולם על ידי החברות.

שלומית ארליך: השאלה היא אם בסיטואציה הזאת האם יכול להיות איזה שהוא שינוי שיחול באופן רטרואקטיבי וישנה את הדרך שבה ייקבעו רכיבי מקדם ההיטל.

מירי סביון: אני אשתדל לענות לשאלה.

מירי סביון: יש לנו שני חלקים שונים כשאנחנו מדברים על הליכי שומה.

מירי סביון: חלק ראשון זה ההליך של עריכת השומה עצמה והפעלת שיקול הדעת של פקיד השומה איך לקבוע את חבות ההיטל שקשורה גם למקדם של ההיטל וגם לחלקים אחרים וזה החלק של קביעת השומה עצמה, זאת אומרת מה חבות ההיטל.

מירי סביון: החלק השני שאליו מתייחס התיקון של גביית חלק מהמס השנוי במחלוקת זה חלק גבייתי, זאת אומרת אחרי שיש את גמירוּת הדעת של פקיד השומה, מה השומה שצריכה לתת, שכאן כל התחולה של החקיקה, איפה שנתנו כאן את - - - הנוספים מתייחס לדוחות 2021 ואילך, רק לגבי ההליך הגבייתי, שהוא לא מתערב בשיקול הדעת של חבות ההיטל עצמו, רק לגבי ההליך הגבייתי, רק שם אנחנו אומרים שהתחולה תהיה לגבי צווים שייצאו מכאן ואילך במועדים עתידיים.

מירי סביון: אבל לא שינינו את המועדים שבהם פקיד השומה יכול להפעיל את שיקול הדעת שלו.

שלומית ארליך: האם כתוצאה מזה יכולה להיות פגיעה באופן רטרואקטיבי?

משה גפני: בטח שזה רטרואקטיבי.

אפרת רייטן: אבל התשובה היא לא, דיון השומה כולו מתנהל והוא עדיין פתוח.

משה גפני: זה רטרואקטיבי הכול.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מבקש - - -

מירי סביון: התחולה של החוק, אנחנו נחזור על זה שוב, היא על צווים שעוד לא יצאו, זאת אומרת כל הדיון עדיין מתנהל.

מירי סביון: זה להבדיל ממצבים אחרים של רטרואקטיביות.

מירי סביון: ברגע שהצו עוד לא יצא כל הדיון עדיין מתנהל, הוא עדיין פתוח.

ינון אזולאי: אבל הוא מתנהל על מה שיש, על מה שקיים.

ינון אזולאי: אז כן יש לנו בעיה של רטרו.

משה גפני: אדוני היושב ראש, א', אני לא מקבל את זה, אתה מתוך שבאת לכלל כעס באת לכלל טעות.

משה גפני: אני העברתי את ששינסקי מול החברות, אני העברתי את חוק העושר, הייתי באופוזיציה, יאיר לפיד נתן לי את החוק הזה, הייתי יושב ראש ועדת המדע, העברתי את החוק הזה.

אלכס קושניר: כל הכבוד.

משה גפני: לא, לא כל הכבוד, עזוב את הכבוד, רק אל תפגע בי בגלל ש - - -

אלכס קושניר: חס וחלילה.

משה גפני: בסדר, אין לי גנים של להיפגע, אז זה בסדר, אני רק אומר לך, אין לי שום עניין לעזור לעשירים, אני ניהלתי - - -

אלכס קושניר: אז מה הנושא החדש?

אלכס קושניר: אז למה נושא חדש על האחוז?

משה גפני: את זה אני הולך להסביר.

משה גפני: אין לי שום בעיה, אין לי שום דבר, לא עם טייקונים, לא עם חברות גדולות, הניסיון שלי פה גם הוכיח את זה באלף ואחד נושאים, אבל נעזוב את העניין הזה, לכן אמרתי שבאת לכלל טעות, להגיד עליי שאני לא רוצה את קרן העושר, אני עשיתי את זה, אני חוקקתי את זה, לא משנה.

משה גפני: בקיצור, מה שאומרת מירי סביון עכשיו, היא מדברת על רטרואקטיביות, פשוט, מכיוון שרשות המסים לא עשתה עדיין שומות על 2019 בכל המקרים האלה וזה ברור שאם יהיה עכשיו חוק, בעוד חצי שנה זה יהיה רטרואקטיבי, זה ברור לחלוטין, משפטית, עניינית, מעשית.

משה גפני: מי שיעמוד מול רשות המסים יעמוד רטרואקטיבי.

משה גפני: זה ברור לחלוטין.

משה גפני: אני באמת מסכים שהגעת להישגים טובים, אני מודה בעובדה הזאת, אני אמרתי את זה בדרך אגב ואני אומר את זה בפה מלא.

משה גפני: אני חושב שהגעת להישגים טובים, אבל לא פותרים את הבעיה המהותית, והבעיה המהותית, אני פשוט מבקש ממך, אתה רוצה?

משה גפני: אני אבטל את הנושא של נושא חדש, תביא את זה להצבעה בשעה שהכנסת מתכנסת או בשעה שיש כבר תקציב מול עינינו.

משה גפני: המצב הזה, לא יקרה איתו שום דבר משום שהחוק, גם אם תעביר אותו היום ותצליח לכנס את ועדת הכנסת, זה לא יעבור בגלל שאין מליאה.

משה גפני: זה חוק.

משה גפני: אני מבקש ממך, כחבר ועדה אני מבקש ממך, תמתין עם ההצבעה בעניין הזה, יש פה כמה דברים שצריך לברר.

משה גפני: הגעת עד עכשיו להישגים, הרי לקחת את הזמן שלך ולקחת הרבה זמן, תיקח עוד זמן, תראה יש פה בעיה עם הרטרואקטיבי, היא לא פשוטה מכיוון שעדיין לא נתנו שומות על 2019.

משה גפני: אני אומר לך, אני בדקתי את זה קודם, הם מדברים עדיין על 2016, אלה השומות שעליהן מדברים.

משה גפני: זאת אומרת שאם אתה עושה היום חוק ואתה מצליח להביא אותו למליאה, מה שאתה לא מצליח בגלל שהכנסת יוצאת עכשיו להדממה עד שבועיים, אני מציע שתמתין עם זה, תבדוק עוד הפעם, תשב איתם פעם נוספת ואני מבטל את הנושא החדש.

אלכס קושניר: בסדר, שמעתי אותך.

אורית פרקש הכהן: אני לא יכולה שלא להתאפק, חבר הכנסת גפני - - -

משה גפני: אני ביקשתי ממך תמיד, אל תתאפקי.

אורית פרקש הכהן: בדיוק.

אורית פרקש הכהן: אני פשוט נזכרת בימים שהייתי חברת כנסת חדשה ואתה היית כאן יו"ר ועדת כספים והעליתי את הנושא הזה פעם אחרי פעם לטיפול בתור מישהו שמחויב אליו כי העביר את חוק קרן העושר והתשובה הייתה שצריך להמתין.

אורית פרקש הכהן: אז אני חושבת שהגיע הזמן להפסיק להמתין, הגיע הזמן לטפל בנושא הזה, החוק הזה עבר מסרקות של כל כך הרבה גורמים בממשלה, של משרד המשפטים, של רשות המסים, של יו"ר הוועדה, של הייעוץ המשפטי של הכנסת, של כל כך הרבה גופים, של משרד האוצר, של אגף החשב הכללי - - -

משה גפני: אז מה אם זה עבר?

משה גפני: לא הבנתי, וכולם הסכימו?

אורית פרקש הכהן: אתה יודע מי כדאי ש - - -

משה גפני: כולם הסכימו?

אורית פרקש הכהן: כן, על הנוסח הזה, בוודאי שהתיקונים - - -

משה גפני: לא, לא, אני יודע שהם לא.

אורית פרקש הכהן: ולבוא עכשיו ולהגיד שיש דברים שצריך לטפל בהם, יו"ר הוועדה סיכם את הנושאים ואני אגיד לך מי לא צריך להמתין יותר וזה הציבור.

אורית פרקש הכהן: הציבור ממתין משנת 2018 לקרן עושר שלא נפתחת, שלא מגיעים למיליארד שקל - - -

משה גפני: מה זה קשור לחוק הזה?

אורית פרקש הכהן: זה קשור לפגם חמור - - -

משה גפני: הכסף לא הולך לקרן העושר, הכסף הולך לקרן החשב הכללי.

אורית פרקש הכהן: לא, זה לא - - -

משה גפני: זה לא הולך לקרן העושר.

ינון אזולאי: מדברים פה על קרן ביניים.

אורית פרקש הכהן: גפני, אני חושבת שהגיע הזמן להפסיק לערבב את הציבור וכסף שהיה צריך להתחיל לעבוד ולתקתק בשביל כולם בשנת 2018 אז בשנת 2021 לא אומרים יש עוד זמן ובוא נמתין, כי לפני שנתיים שמעתי את ה'בוא נמתין', אני חושבת שהגיע הזמן לסגור ולטפל בזה.

משה גפני: הממשלה החליטה על 100%, הוא החליט על 75%, הממשלה החליטה על ארבע שנים והוא החליט על שנתיים.

משה גפני: מה שהממשלה החליטה, ביג דיל, לא עושה עליי רושם.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה לא יכול לדבר כל הזמן.

משה גפני: אה לא, לא, נכון.

אלכס קושניר: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: כן, אני רוצה להתייחס למה שנאמר כאן, אותי מעניינת טובת הציבור, אני מסכימה עם השרה.

נירה שפק: בסוף אל מול התחזיות ומשנת 2011, קיבלנו כולנו את הטבלה, דיברנו עליה בפעם שעברה, אנחנו בסוף נמצאים ב-0.741, אם אני לא טועה, וקרן העושר לא נפתחת כי היא מוגדרת מעל 1 מיליארד וגם מתוך ה-0.741 300 מתוך זה הוא במחלוקת.

נירה שפק: אני אומרת די, לא יכול להיות שהכול יהיה חד צדדי ולא יכול להיות שאנחנו לא נראה את טובת הציבור.

נירה שפק: אנחנו רצים כאן מוועדה לוועדה ורואים כמה חסר כדי לתת את המענים והעלאת גיל הפרישה לנשים וכמה צריך שם את הכסף כדי לעשות את ההטבות ובסוף בדיון בחדר אחר כותבים לי כמה חוסכים על הדבר הזה.

נירה שפק: לא, אני לא רוצה לחסוך, אני רוצה לשפר את רמת החיים של תושבי מדינת ישראל ממקורות תקציביים או ממשאבים ששייכים להם.

נירה שפק: ובהקשר הזה אני רוצה להגיד עוד משהו.

נירה שפק: כבוד היושב ראש, אנחנו מקפידים כאן לקבל חומרים, אני גם לכל מי שפנה אליי אמרתי, כל חומר שאני קוראת שיש עליו חתימה ולוגו הוא מבחינתי קביל, כל חומר שאין עליו חתימה ולוגו הוא לא קביל.

נירה שפק: לא קיבלתי כאלה, אולי חלק קיבלו, אבל אני אומרת שאנחנו מקבלים הרבה מידעים ובסוף אני חושב שכל מידע כזה, ואני נוהגת גם להגיד ממי כשאני מצטטת מישהו, ממי אני מצטטת, כדי שיהיה זכות לציבור ולמי שמתייחס לסתור את מה שאני מקבלת ואני לא מייצגת שום גוף, אני מייצגת אך ורק את האזרחים שבשמם אנחנו יושבים פה ועושים את הבקרה הזאת.

נירה שפק: ואם הבנתי לא נכון, ברגע שיש 1 מיליארד, תקנו אותי בבקשה, עובר לקופה של קרן העושר?

משה גפני: נכון.

נירה שפק: אז עם כל הכבוד, אז בואו נטפל בזה כדי שזה יקרה, כי מ-2011 אני ראיתי או אפס או מינוס או כאלה, ובאופן מפתיע פתאום בשנה שמדברים על זה פתאום נכנס יותר כסף?

משה גפני: אבל החוק הזה לא נוגע לזה.

נירה שפק: הוא בהחלט נוגע בזה.

נירה שפק: מבחינתי הוא בהחלט נוגע בזה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב ראש.

ולדימיר בליאק: קודם כל גם בישיבה הקודמת אני בירכתי על עצם הדיון ועל עצם החוק, גם אותך, כבוד השרה, וגם אותך, אני חושב שזו תכלית מאוד חשובה, ויחד עם זאת בהסתכלות ראשונה החוק היה נראה לי לא מידתי ולכן אנחנו עברנו פה סוג של תהליך ודיונים שאני גם מברך על זה ובאופן כללי אני גאה על אופן ההתנהלות שלנו בוועדה לאורך כל החודשים הללו וגם בחוק הזה.

ולדימיר בליאק: לא הסכמנו על 100%, אני אגב חשבתי שאולי יש מקום להוריד את זה עוד, אבל אני בהחלט מסכים ל-75%, אני חושב שזה הרבה יותר מידתי.

ולדימיר בליאק: לא הסכמנו לארבע שנים והורדנו את זה ואנחנו מכניסים את סעיף השקיפות.

משה גפני: ואת זה הממשלה החליטה.

ולדימיר בליאק: בסופו של דבר החוק היום נראה לי נכון, הוא נראה לי בהחלט הרבה יותר מידתי ממה שהוא נכנס לוועדה ואני בעד להעביר אותו כבר היום.

ולדימיר בליאק: אני מאוד מצטער על הניסיון לתקוע אותו ושהציבור ישפוט.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אזולאי.

ינון אזולאי: אני מבין שהקואליציה רוצה לעשות עליהום על הרב גפני ועליי שרוצים לתקוע את החוק.

נירה שפק: חס וחלילה.

ינון אזולאי: שנייה, תנו לי גם להגיד.

ינון אזולאי: שרוצים לתקוע את החוק, אז אנחנו הבהרנו ומבהירים, אנחנו בעד החוק, אנחנו חושבים שצריך לעשות תיקונים בחוק, אמרנו בפעם שעברה, דיברנו על זה.

ינון אזולאי: למשל עשית תיקון מבורך, אני הייתי טוען שזה יישאר שנה, עשית תיקון מבורך, במקום שנה יהיה שנתיים, בסדר, זה דבר שהוא נכון, שהוא ראוי.

ינון אזולאי: היינו כולנו מעדיפים שזה יישאר שנה כי אם הכסף כל כך לחוץ אז תן אותו.

ינון אזולאי: אבל להגיד, כשהשרה מתבטאת ואומרת שהרב גפני רוצה לערבב את הציבור, אז אני אגיד לכם, ברגע שאתם רוצים להגיד שפה זה קרן העושר אז זה לערבב את הציבור, כי פה מדברים על קרן הביניים ולא על קרן העושר.

אלכס קושניר: שמה קורה איתה?

אורית פרקש הכהן: לא רק, אבל זה כסף שיעבור לקרן הכללית.

משה גפני: אבל זה יהיה בדיונים בבתי משפט אותו דבר.

אורית פרקש הכהן: לא, זה גם יזרום - - -

משה גפני: נו באמת, כאילו שאנחנו לא מבינים.

ינון אזולאי: כבוד השרה, אז אני לא רוצה לערבב את הציבור ואני רוצה להגיד את האמת לציבור ואני אומר, אם אתם רוצים לדבר על קרן העושר בואו נכניס פה כמה הסתייגויות שהגשתי על קרן העושר.

ינון אזולאי: בואו נדבר על קרן העושר, אין בעיה, ותאמיני לי, את תראי איזה עושר ואושר תביאי לציבור.

ינון אזולאי: אבל זה אתם לא מוכנים לדבר פה כי תגידו לא, זה כבר קשור לחוק אחר.

ינון אזולאי: אתם רוצים לדבר על החוק עצמו, על עוד דברים שפוגעים בחוק?

ינון אזולאי: תדברו על מה שקורה בחוק ההסדרים, עם אותם 20 מיליון, שמה תדברו.

משה גפני: על כל העסקים האלה.

ינון אזולאי: ומירי, אני רוצה לשאול שאלה.

ינון אזולאי: אמר היושב ראש, וכולם פה אומרים, אתם לא מבינים שעכשיו חסר הכסף לקרן העושר, שאלה אמיתית, עד סוף 2021 אם החוק הזה לא עובר לא יהיה קרן העושר?

ינון אזולאי: לא יגיע למיליארד?

מירי סביון: אתה רוצה שאני אתייחס?

אלכס קושניר: אם יש לך נתונים כן.

ינון אזולאי: זה חשוב.

שלומי פיליפ: בכל מקרה אנחנו מדברים על היטלים חלוטים, כמו שאמרה חברת הכנסת - - -

ינון אזולאי: אבל למה אתם לא עונים לי על מה שאני שואל?

ינון אזולאי: תענו לי על מה שאני שואל, דיברנו על זה.

אלכס קושניר: לא, אבל אתה אפילו לא נתת לו להשלים משפט.

ינון אזולאי: אתה מבין?

ינון אזולאי: הוא מחזיר אותי לקרן הביניים, הדברים החלוטים, שאנחנו דיברנו על זה שזה לא קרן העושר.

מירי סביון: לא, ינון, אז אני אומרת שוב, על בסיס תזרים מזומנים כפי הנראה עד סוף השנה הזאת הסכומים שיצטברו יעברו את המיליארד ₪.

ינון אזולאי: תודה.

מירי סביון: והדבר הנוסף ששוב פעם חשוב להסביר, מכיוון שמנגנון הגבייה של הכספים של ההיטלים הוא מורכב ממקדמות במהלך השנה שלגביהן משולם ההיטל ורק כשמוגש הדוח בעצם יש חישוב סופי של חבות ההיטל ואז אנחנו יודעים בוודאות שהכסף הזה הוא אכן כסף של היטל שיישאר בקופת המדינה וכדי לא לגרום לכך שהקרן עצמה תצטרך להתחיל להתחשבן ולהחזיר כספים, אלא שהכספים יושקעו לטווח ארוך, אז זה מה ששלומי התחיל להגיד, שבעצם הכספים יועברו לקרן כשהכספים החלוטים יגיעו למיליארד ₪ ולא כשהכספים בקופה יהיה במיליארד ₪.

משה גפני: למה ביקשתם להאריך את זה לארבע שנים והממשלה אישרה?

אלכס קושניר: לא, אנחנו כבר אחרי האירוע הזה.

נירה שפק: לא צריך לפתוח - - -

משה גפני: טוב שדיברנו על זה.

משה גפני: לא, בסדר, מאה אחוז.

ינון אזולאי: היושב ראש, אני רוצה להגיד קודם כל לחששות כל הוועדה, שאני בתוכם, והרב גפני גם בתוכם, אני מאמין שהוא מסכים שבעניין הזה אני מדבר בשמו, יהיה מיליארד שקל.

ינון אזולאי: יהיה יותר ממיליארד שקל, לא מיליארד.

אלכס קושניר: הלוואי.

ינון אזולאי: זה מה שאומרים עכשיו, אלה הנתונים שנותנים, עכשיו מה קורה?

ינון אזולאי: אתם אומרים תשמע, אנחנו כינסנו אתכם בפגרה וכינסנו אתכם בשביל זה כי הציבור מסכן, הציבור לא יקבל.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לדאוג לציבור, זה לערבב, כבוד השרה פרקש - - -

אלכס קושניר: בוא נדאג לציבור.

ינון אזולאי: זה לערבב את הציבור.

ינון אזולאי: זה לערבב את הציבור.

ינון אזולאי: הייתי מצפה ממך לא להשתמש במילה כזאת ועוד כלפי הרב גפני, שאת יודעת איזה הערכה לכולם יש פה בוועדה כי את יודעת כמה שהוא פחות מערבב את הציבור וכמה שהוא דיבר.

אלכס קושניר: ינון, די.

ינון אזולאי: לא, הדבר הזה קומם אותי כשהיא באה ומדברת על לערבב את הציבור.

אורית פרקש הכהן: את הנושא הזה הוא לא קידם והוא יכול היה לקדם ואתה יודע את זה טוב מאוד.

ינון אזולאי: זה לא לערבב ציבור.

ינון אזולאי: זה להגיד - - -

אורית פרקש הכהן: הוא גם יכול היה להגיע אליו בממשלה הקודמת.

ינון אזולאי: אני רוצה להגיד את האמת לציבור בפנים.

ינון אזולאי: ואני אומר לך, בבקשה, תביאי שקיפות, שקיפות החברות, תכניסי את זה בחוק פה, שתהיה שקיפות מאיזה מס משלמים.

ינון אזולאי: בבקשה הנה אני איתך, למה אתם לא מכניסים?

אלכס קושניר: טוב, אנחנו סיימנו את סדרות החינוך ההדדיות פה אחד לשני ואני רוצה לשאול - - -

ינון אזולאי: זה למען הציבור.

ינון אזולאי: זה לא סדרת חינוך, אל תיקח - - -

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול את האנשים שנמצאים בזום האם יש למישהו לומר משהו בהתייחס לשינויים שאנחנו הצענו כאן.

אלכס קושניר: אני מבין שיש איזה שהיא בעיה במערכת לבקש את זכות הדיבור ולכן אני פונה אליכם, האם יש למישהו איזה שהוא רצון להתייחס, בבקשה.

יניב שקל: אני אשמח להתייחס.

אלכס קושניר: בבקשה.

אלכס קושניר: יניב, אני מבקש ממך בקצרה.

יניב שקל: שני דברים.

יניב שקל: אני אתייחס לגופו של עניין בנושא הרטרואקטיביות, אני הייתי רוצה להעיר שתי הערות קטנות.

יניב שקל: ראשית כל, מבחינת הנתונים כבר הופקדו כמקדמות לדעתי מעל מיליארד, ואם לא, זה יבוצע, מה שאומר שבכל מקרה ב-2021 קרן העושר, גם מבחינת השומות הצפויות כרגע, תתחיל לעבוד.

אלכס קושניר: מצוין.

יניב שקל: אני צריך לציין, בהמשך לדברים של השרה פרקש - - -

נירה שפק: רגע, השאלה אם זה נכון או לא נכון.

שלומי פיליפ: זה לא נכון.

שלומי פיליפ: מה שהוא אמר לא נכון.

יניב שקל: ב-2021 יהיה כסף, באפריל 2022 כשיוגש הדוח הם יוכלו להעביר את הכספים לקרן העושר.

יניב שקל: אני מניח שזה מה ששלומי ביקש להגיד.

יניב שקל: בקשר לדברים של השרה פרקש, אנחנו העברנו בדף לוגו מסודר עם החתימה שלי את הנתונים המדויקים לגבי המחלוקת.

יניב שקל: המחלוקת הקיימת בבית המשפט לא הייתה מביאה לזה שב-2018 או ב-19' הייתה נפתחת קרן העושר, ממילא השלכות המס היו יכולות להיות ב-2020 וספק אם הם היו מגיעות לקרן העושר.

יניב שקל: אני שלחתי לוועדה, לפי ההבטחה שנתתי ליושב ראש בדיון הקודם, שלחתי מכתב חתום עם פרטי המחלוקת.

יניב שקל: לגופו של עניין, כמובן שאנחנו מברכים על התיקונים שנכנסו, אנחנו חושבים שהאיזון הנכון יותר היה לא רק להפחית את השיעור אלא אולי להוסיף גם מנגנוני בקרה נוספים, למשל אישור משפטי או אישור של מנהל רשות המסים או כל דבר שיאפשר להבטיח שזה לא יהיה רק אמצעי כפייה בגבייה.

יניב שקל: אני לא חושב ש-75% זה איזון מספיק בנושא הזה מבחינת היכולת של פקיד השומה להוציא שומות, אבל, שוב, זה החלטות שדיברנו עליהן רבות בפעם הקודמת ואני מפציר בחברי הכנסת לשקול את האפשרות כן להוסיף כאן איזה שהיא זכות ערעור או שפקיד השומה יצטרך לפנות לבית המשפט או לפחות לקבל את אישור מנהל רשות המסים.

יניב שקל: לדוגמה, באותו סעיף שאתם מבקשים להכניס, סעיף 147, קיים מנגנון שימוע בפני מנהל רשות המסים.

יניב שקל: כפי שמכניסים את סעיף 147 לעניין תיקון שומה, באותה מידה ממש אפשר היה לקבוע שהחלטה על גביית מס שנוי במחלוקת, שהמשמעות שלה זה התחייבות של המדינה להחזיר את הכספים עם ריבית בעתיד, תהיה גם היא החלטה שתתקבל על ידי מנהל רשות המסים, בדיוק באותו מנגנון של סעיף 147.

יניב שקל: אני חושב שזה איזון שיהיה גם טוב יותר וגם יבטיח שלא תעמוד סתם קרן בצד אלא שמנהל רשות המסים ישקול ולפעמים גם הוא יודע להביא את הצדדים לפשרה ולנסות להגיע כאן ליעד של כולם, שזה ודאות מוקדמת בלי שצריכים לנהל הליכים משפטיים.

יניב שקל: עכשיו, מה שאמרתי שאני רוצה כן להתייחס בקצרה, זה נושא הרטרואקטיביות.

יניב שקל: לגבי רטרואקטיביות בהקשר לששינסקי 1 יש תקלת רטרואקטיביות במנגנון המוצע.

יניב שקל: התקלה הזאת נובעת מכך שפקיד השומה בעצם קובע שני דברים, הוא קובע את מה הם רווחי הנפט, מה הרווח שמשלמים עליו את ההיטל, והוא קובע מה שיעור ההיטל.

יניב שקל: שיעור ההיטל נקבע כל שנה והוא גדל, הוא מתחיל משיעור היטל של 20% והוא עולה עד כמעט 50%, שיעור ההיטל נקבע באיזה שהיא נוסחה מתמטית.

יניב שקל: הנוסחה המתמטית הזאת לוקחת בחשבון שבר שבמונה שלו יש את כל התקבולים שהתקבלו מתחילת הפרויקט ובמכנה שלו יש את כל ההשקעות, כאשר השבר הזה גבוה, נניח, מ-150% מ-1.5, הפרויקט מתחיל לשלם היטל.

יניב שקל: ככל שהחזר ההשקעה גבוה יותר שיעור ההיטל עולה.

יניב שקל: כשפקיד השומה קובע בששינסקי 1 את השומות שלו הוא קובע שני דברים, הוא קובע את הרווח השנתי, פה אין אישור של רטרואקטיביות כי זה קשור לאותה שנה ממש, אבל הוא קובע גם את הסכום המצטבר מכניסת החוק לתוקף, כמה בסך הכול השקעות בוצעו במיזם וכמה תקבולים התקבלו במיזם.

יניב שקל: הסכום הזה שמשקף את הסכום המצטבר הוא זה שקובע את שיעור המס, בו יש היבט רטרואקטיביות.

יניב שקל: אם אני אוכל לשקף, ברשות יושב ראש הוועדה, הכנתי איזה שהוא שקף של עמוד שיקל לי להסביר את הדברים כי מדובר כאן בעניין - - -

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש לי שאלה, איך זה רטרואקטיביות אם מתחילים לחשב את זה מתחילת הכניסה של החוק?

יניב שקל: זה רטרואקטיביות מאחר שיש – התיק שלמשל נמצא כרגע בבית המשפט איננו עוסק בחישוב רווחי ההיטל שעליהם משולם ההיטל, הוא עוסק בחישוב שיעור המס, בחישוב דבר שנקרא מקדם ההיטל שממנו נגזר שיעור המס.

יניב שקל: עכשיו, כאשר נכנס החוק לתוקף ותצא שומה נניח לשנת 2020 או לשנת 2021, בשומה הזאת פקיד השומה יקבע את הרווח לאותה שנה, כמובן אין רטרואקטיביות, אבל הוא גם יקבע מהו שיעור המס וכשהוא יקבע את שיעור המס הוא ייקח בחשבון גם את הטענות שלו בהליכים שמתנהלים לפני שנכנס החוק לתוקף.

יניב שקל: זאת אומרת כשפקיד השומה יבוא ויגיד למיזם: אתם על הרווחים שלכם צריכים לשלם, נניח שיעור היטל של 37% ולא 31%, זה יושפע גם מהטענות שפקיד השומה כבר טען לפני שנכנס החוק לתוקף.

יניב שקל: סליחה, כשאמרתי כניסת החוק לתוקף התכוונתי החוק המקורי, לא התיקון.

יניב שקל: אז התוצאה כאן היא שכשפקיד השומה מוציא שומות לאחר כניסת החוק לתוקף יש בשומות רכיב שנקרא השפעה מצטברת.

יניב שקל: אגב, זה קורה גם בשומות מס הכנסה בהיבטים מסוימים.

יניב שקל: הוא בעצם גורר קדימה את כל המחלוקות שעכשיו עדיין מתבררות ואומר:

יניב שקל: אני יוצא מנקודת הנחה שאני אזכה במחלוקות האלה, זה יהיה המס בהתאם לזכייה במחלוקות.

יניב שקל: התוצאה כאן שיש כאן רכיב רטרואקטיבי.

יניב שקל: ברשותכם, אני אשתף, אני מקווה שזה - - -

אלכס קושניר: לא, יניב.

אלכס קושניר: אנחנו לא נוהגים לעשות את זה.

אלכס קושניר: תטען את טענותיך ואז אנחנו נשמע את רשות המסים ומשרד המשפטים.

יניב שקל: וכאן זה רטרואקטיביות, שימו לב, לשומות שכבר יצאו קודם.

יניב שקל: אם פקיד השומה קבע למשל שאותו מקדם היטל שעל פיו נקבע שיעור המס הוא גדול יותר ב-0.1 נניח ממה שקבעו כשמיזם הגז הגיש בשומותיו העצמיות וזה כבר מתנהל בבית משפט וזה כבר הליך משפטי קיים, הרי כשפקיד השומה, כשהוא גובה מאיתנו את המס השנוי במחלוקת, לא יכול לקחת בחשבון את אותו רכיב וגם לגביו להגיד אוקיי, אז אני גובה את המס השנוי במחלוקת שנגזר ממנו כי זה רכיב שהיה לפני כניסת החוק לתוקף.

יניב שקל: החישוב הוא מאוד פשוט.

יניב שקל: אני יודע שלוקח זמן לתאר את זה, אבל מבחינת חישוב, מבחינה מתמטית, מאוד מאוד קל לנטרל ולהפריד בין רכיבי מקדם ההיטל, זה הנוסח שהחוק משתמש בו, רכיבי מקדם ההיטל, שהם לפני כניסת החוק לתוקף ורכיבי מקדם ההיטל שלאחר כניסת החוק לתוקף.

יניב שקל: לגבי האחרונים פקיד השומה כמובן יכול לגבות את המס השנוי במחלוקת באותו שיעור שהוועדה תאשר לו, אין מקום להחיל את החוק רטרואקטיבי, זה בכל זאת חקיקת מס, על רכיבי היטל שכבר כלולים בשומות שפקיד השומה הוציא והן מתנהלות בבתי משפט לפני כניסת החוק לתוקף.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בבקשה, התייחסות של רשות המסים.

מירי סביון: אנחנו רוצים להעלות את דני שפר בהקשר הזה, מפקיד שומה שמטפל בתיקים האלה, הוא יתייחס באופן נקודתי לטענה הזו של סעיף 15(ד).

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, אתם רוצים לפני רשות המסים או אחרי?

אלכס קושניר: אחרי.

אלכס קושניר: דני שפר, בבקשה.

דני שפר: שלום לכולם.

דני שפר: אני אתייחס לטענות של הרטרואקטיביות, שאנחנו לא מסכימים איתן, ואני אסביר.

דני שפר: כל דוח שמוגש, גם במישור מס ההכנסה וגם במישור ההיטל, הוא בבסיסו מבוסס בין השאר גם על נתונים כמותיים של שנים קודמות.

דני שפר: ככה טבע הדברים, ככה חישוב ההכנסה החייבת בפקודת מס הכנסה וככה גם חישוב ההיטל לצרכי מס רווחי היתר.

דני שפר: לדוגמה, אם חלק מהשבר שקובע את הרווחים או את שיעור המס שעליו מבוסס ההיטל מורכב מהשקעות או מבוסס על תקבולים או מבוסס על תשלומים אז כמובן חלק מההשקעות, ברור שההשקעות הן גם השקעות של שנים קודמות.

דני שפר: כלומר, אי אפשר, זה בילד-אין בחישוב של ההכנסה ושל שיעור המס נתונים כמותיים של שנים קודמות.

דני שפר: כך גם בפקודת מס הכנסה.

דני שפר: אם ניקח רק דוגמה פשוטה, נניח היה תיקון של סעיף 3(ט)(1) בפקודת מס הכנסה, אני לא אכנס לפרטים, וקבעו שהתיקון יחול החל משנת מס מסוימת, ברור שהחישוב או נתוני המקרים שעליהם מבוסס אותו תיקון הוא מבוסס על אירועים שגם קרו לפני שנת המס.

דני שפר: נניח הלוואה שנלקחה לפני השנים שעליהם חל התיקון שבפקודת מס הכנסה.

דני שפר: הנושא הזה של התייחסות לנתונים כמותיים שהיו לפני תיקון החקיקה שבאים לידי ביטוי בדוח המס הוא לאורך פקודת מס הכנסה בכל התיקונים שנעשים ואין סיבה שנתייחס כאן בהיטל בצורה שונה.

שלומית ארליך: אולי רק שאלה פה, לא יכול להיות שהכווה שבתיקונים כמו למשל התיקון שנתת, שמדובר ברווחים שהצטברו לאחר מועד כניסת התיקון לתוקף?

דני שפר: נכון.

דני שפר: גם בהיטל, כמובן כשאנחנו נעשה שומה, אנחנו בוחנים את הרווחים או את התוצאות הכמותיות שהצטברו רק לאחר שהתיקון יעבור, כמובן, אבל החישוב עצמו מבוסס גם על נתונים קודמים שהמיזם יכול לבחור, אם בוחר, לדווח עליהם שוב בהתאם לפוזיציות שהוא נקט בשנים קודמות גם בשנה הנוכחית המבוקרת.

שלומית ארליך: למה לא לקבוע איזה שהיא הוראה שאומרת שאם פקיד שומה קבע את רכיבי מקדם ההיטל של מיזם נפט לפני כניסת החוק לתוקף אז הקביעה שלו לא תשמש בסיס לגביית מס שנוי במחלוקת אחרי כניסת התוקף?

שלומית ארליך: למה לא להחריג את הדבר הזה?

דני שפר: כי, עוד פעם, כל חישוב ההיטל הוא חישוב שהוא מצטבר.

דני שפר: הוא מצטבר והוא נבנה שנה על גבי שנה לפי התוצאות הכמותיות שמדווחות אלינו וכך מחושב ההיטל.

דני שפר: אני לא חושב שנכון לעשות את ההפרדה הזאת שלא נעשית בתיקוני פקודת מס הכנסה לדוגמה.

שלומית ארליך: לא, לעשות את זה עד מתן פסק דין בערעור.

שלומית ארליך: בגלל שיש כבר איזה שהוא הליך שנדון עכשיו, שלא יהיה מצב שאנחנו פוגעים בצורה רטרואקטיבית במה שנמצא כבר על השולחן עכשיו.

שלומית ארליך: שוב, אני שאלתי אתכם, האם יש איזה שהוא אלמנט שבו יכולה להיות פגיעה רטרואקטיבית, אמרת לי, אפרת, שלא, מבחינתכם לא.

שלומית ארליך: פה נשמע כאילו יש פה איזה שהוא אלמנט שצריך להתייחס אליו.

אלכס קושניר: בוא נשמע רגע את משרד המשפטים.

אלעד סלומיאנסקי: אין לי הרבה מה להוסיף לגבי המנגנון הטכני שדני הסביר, אני רק רוצה שנייה, אם כבר לתת איזה שהוא ערך מוסף לדיון, אני רוצה להגיד שדבר ראשון, אנחנו מדברים כמובן על צווים שייצאו מכאן והלאה, זה כבר אמרנו, אבל מעבר לזה אני רוצה להגיד ככה משהו כללי, שגם אם יש איזה שהוא אלמנט של רטרואקטיביות בסופו של דבר זה לא חסם מוחלט, כן?

אלעד סלומיאנסקי: זאת אומרת גם אם יש אלמנט של רטרואקטיביות אפשר גם להעביר את זה ומבחינתנו אחרי בחינה ואחרי שמיעת טענות רשות המסים אין מניעה לקדם, גם אם יש איזה שהוא אלמנט קטן של רטרואקטיביות.

שלומית ארליך: ואתה רואה שיש אלמנט של פגיעה רטרואקטיבית?

אלעד סלומיאנסקי: אני שומע כמוכם את ההסבר של רשות המסים, אין לי הערות לגבי ההסבר שלהם.

שלומית ארליך: אז התשובה היא כן או לא?

אורית פרקש הכהן: הם טוענים שלא, בשיחות שהיו קודם.

אורית פרקש הכהן: מירי, תסבירי את זה.

מירי סביון: שוב פעם, אני אשתדל להסביר שוב.

מירי סביון: אין ספק ששומות של העבר משפיעות על קביעת ההיטל בעתיד, בהתייחס לקו השבר שדיברו עליו בנושא של ההיטל.

מירי סביון: המשמעות, אם ניקח פה עולם תוכן יותר פשוט, נניח שאנחנו בשנה מסוימת מתנהלים עם חברה על סכום של הפסדים צבורים ומנהלים שם איזה שהוא הליך שיכול להימשך או לא ויש לזה השפעה קדימה.

מירי סביון: אז בעצם זה יכול להפוך את כל השומות העתידיות לעולם ועד ככל שנמצאים בהפסד וזה רלוונטי, זה לעולם ועד יישאר רטרואקטיבי, ולכן אנחנו חושבים שכשאנחנו מדברים כאן אנחנו מבינים את האמירה, אבל יש פה סוגיות שנידונות ומתקבלת לגביהן החלטה לשנה מסוימת ומכאן ממשיכים קדימה.

מירי סביון: לכן אנחנו חושבים שהתחולה צריכה להיות תחולה גבייתית לגבי שומות שיצאו, וזה נכון שיש לעבר השפעה על העתיד, אבל מכיוון שהקביעות שנעשות הן קביעות מכאן ואילך ויש השפעה גם לדברים שנקבעו בעבר וגם לדברים שייקבעו בעתיד, לא חושבים שאפשר לעשות באמת את ההפרדה הזאת.

מירי סביון: יש פה השפעה מצטברת ולכן אנחנו חושבים שבמובן הזה ברגע שקובעים את החקיקה להיבטים של הגבייה צריכים להתייחס לסוגיות שיתבררו מכאן ואילך וחלקן נשענות על דברים שהתבררו וסוכמו או לא סוכמו בעבר וחלקן יהיו דברים שנוגעים להתרחשויות שקרו בשנים שלגביהן הדיון התקיים.

אפרת רייטן: גם צריך להבין, כמו שציינו קודם, שהדיון כולו עדיין פתוח, זאת אומרת אנחנו נגיד את זה שוב, מדובר על צווים שעוד לא יצאו, על דיונים שעדיין מתנהלים.

אפרת רייטן: הכול עדיין יכול להתרחש במסגרת הזאת.

אפרת רייטן: אנחנו חושבים שזו הבחנה מאוד פשוטה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל תנו דוגמאות להתרחשויות כאלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הסיפור הזה של דברים קרו ודברים התרחשו, תנו דוגמאות, תהיו יותר קונקרטיים.

שלומי פיליפ: ננסה לתת דוגמה.

שלומי פיליפ: כמו שאמר עורך דין שקל, יש לנו במונה הכנסות מצטברות ויש לנו במכנה השקעות מצטברות, המודל אומר שאם אנחנו עוברים את ה-1.5 מתחילים לשלם היטל וגם זה קובע את שיעור ההיטל.

שלומי פיליפ: יניב מתייחס לקטע של מתחילים לשלם את ההיטל, כי קביעת שיעור ההיטל, נשים את זה רגע בצד.

שלומי פיליפ: לעניין מועד תחילת תשלום ההיטל, דוגמה פשוטה, אם אני עכשיו במונה ובמכנה, כולל שלוש שנים, שנה אחת התיישנה, אני לא פותח היום את השנה שהתיישנה, אני בודק רק את הרכיבים של מקדם ההיטל לגבי השומה שהתייחסו אליה, הצו למעשה שמתייחס לשנת מס מסוימת שהיא פתוחה והשנה הזאת תרוץ קדימה לכל השנים, כמו שמירי אמרה.

שלומי פיליפ: כלומר מקדם ההיטל הוא מיום כניסתו של חוק ששינסקי לתוקף ועד עולם.

שלומי פיליפ: אז אי אפשר לערבב אותנו ולהגיד כן, זה רטרואקטיבי.

שלומי פיליפ: זה מקדם שהוא תמיד ירוץ איתנו במודל הזה.

שלומי פיליפ: מה שהתיישן התיישן, לא נוכל לפתוח אותו שוב, אבל מה שהוא על הפרק אנחנו נרוץ איתו קדימה מעתה ועד עולם.

שלומית ארליך: עוד התייחסות לפני התיקונים.

שלומית ארליך: רגע, אולי יש עוד אנשים שרוצים לדבר.

אלכס קושניר: יש עוד מישהו בזום שרוצה להתייחס?

יניב שקל: אפשר להגיב לדברים שנאמרו?

יניב שקל: כי רשות המסים בעצם אומרת כן, יש כאן היבט של רטרואקטיביות, אנחנו חושבים שהוא תקין, אבל שימו לב, זה לא שומות שהתיישנו, אנחנו מדברים על מצב שבו אותו מונה מושפע מקביעות ששנויות במחלוקת עכשיו בהליכים משפטיים.

יניב שקל: החוק עצמו, אין מניעה לרשות המסים להוציא שומות עליהם, כמובן, השומות כבר יצאו, הן תקינות, ובעתיד כשבית המשפט יקבל הכרעה אוטומטית זה יעדכן את כל השומות קדימה, אנחנו לא חולקים על הזכות להוציא שומות, אנחנו חולקים על הזכות של רשות המסים להחיל את התיקון הזה ולגבות ממס בשנת 2020 למשל, או 2021, על שומות חדשות בהתבסס על סכומים שכרגע שנויים במחלוקת.

יניב שקל: הם אומרים שזה מה שהם מתכוונים לעשות, הם גם אומרים שהם מבינים שיש כאן היבט רטרואקטיביות, אבל זה מקובל בדיני מס לפעמים, אבל כאן אנחנו לא מתבססים, אין לנו מניע, ודאי שאנחנו לוקחים את כל ההשקעות המצטברות ולוקחים את כל התקבולים המצטברים, אבל כשיש תקבול מצטבר כזה שנמצא במחלוקת עם רשות המסים והם מאשרים שהוא במחלוקת, לבוא ולהגיד להם בגלל המנגנון הטכני של חישוב החוק שבמסגרתו בכל שנה מחדש רושמים מחדש את כל השבר כדי לקבוע את שיעור המס הרי שבגלל זה זה פותר את בעיית הרטרואקטיביות?

יניב שקל: זה לא פותר את בעיית הרטרואקטיביות, הסכום הזה נובע רק משומות שכבר יצאו לפני כניסת החוק לתוקף ולכן הוא נקבע.

יניב שקל: אני חושב שדני שפר אמר את אותו דבר, אני חושב שמירי סביון אמרה את אותו דבר.

יניב שקל: עכשיו, ועדת הכספים יכולה לקבוע שהיא מחליטה להחיל חקיקה רטרואקטיבית, אבל חשוב שתבינו שזה מה שהם מבקשים כאן, והם גם אומרים את זה, זה מתבסס על נתונים לפני כניסת החוק לתוקף, על הליכים שנויים במחלוקת לפני כניסת החוק לתוקף והם רוצים לגבות את המס הזה לאחר כניסת החוק לתוקף במסגרת השומות שהם יוציאו.

אלכס קושניר: תודה רבה, יניב.

אפרת רייטן: אין כאן חידוש, כיוון שהליכי שומה שהם במחלוקת, זאת אומרת זה לא משהו חדש בהקשר הזה, הכול כאן נמצא תחת מחלוקת, כל הדיון עדיין מתנהל, ואנחנו, שוב, אני חוזרת על זה כי באמת יצרנו כאן כלל שהוא פשוט, אנחנו מדברים על צו שעוד לא יצא.

אפרת רייטן: צו שייצא לאחר כניסת החוק לתוקף זה יחול עליו, צווים שעוד לא יצאו, זה לא יחול עליהם.

אפרת רייטן: אני שוב חוזרת ואומרת, הכול במחלוקת, זאת אומרת זה לא איזה שהוא חידוש.

אלכס קושניר: בסדר, אני חושב שהבהרנו את הנקודה מספיק.

שלומית ארליך: יש עוד כמה נקודות שלא התייחסתם אליהן, בעצם במהלך הדיון הקודם עלו כמה טענות, בין היתר גם חוקתיות, אנחנו בחנו את הדברים, ראינו שיש קושי בהצעת החוק כפי שהיא נוסחה במקור שמבחינתנו הוא לא הגיע כדי קושי חוקי, אבל כן יש דברים שהתייחסו אליהם גם במהלך הדיון הקודם וגם בניירות עמדה שקיבלנו לאחר מכן, בין היתר הייתה שם טענה, אמרנו, לגבי פגיעה בזכות הגישה לערכות, הזכירו סעיפים כמו למשל סעיף 154 לפקודת המכס שבו בעצם גם יש איזה שהוא היבט של תשלום לפני ערעור, אבל שם באמת התשלום מובנה, הסעיף הזה הוא סעיף דרקוני ואנחנו מוצאים אותו לשונה מהמצב הזה.

שלומית ארליך: בעצם במקרה הזה יש סעיף שקובע את מועד תשלום ההיטל, או חלק ממנו עכשיו, כמו שאתה מבקש להכניס לתיקון, ויש הוראה לעניין הערעור.

שלומית ארליך: אבל חשוב לנו להבהיר, האם מבחינת

שלומית ארליך: כם יש בסיטואציה הזאת התניה?

שלומית ארליך: זאת אומרת מה קורה אם לא שילמתי את ההיטל, האם אני יכול עדיין להגיש ערעור?

אפרת רייטן: אז התשובה היא כן ואנחנו גם ציינו את זה במסגרת דברי ההסבר שלנו לחוק.

אפרת רייטן: אנחנו נחזור ונגיד שאין כאן פגיעה בזכות הגישה לערכאות, לא מדובר בהתניה, מדובר בהוראה שקובעת חובה לשלם, את הדין צריך לקיים וככל שנישום או בעל זכות סבור שהוא לא צריך הוא רשאי לפנות לבית המשפט ולבקש כל סעד שיכולים לתת לו במסגרת הדיון.

שלומית ארליך: דבר נוסף שציינתם בדברי ההסבר והתייחסתם אליו, אבל ככה בקצרה, אמרתם שחלים גם הוראות הדין הכללי ובין היתר אפשר לבקש עיכוב ביצוע.

שלומית ארליך: אנחנו הבנו שהיכולת לבקש עיכוב ביצוע היא מגיעה במקרים שבהם מדובר ממש בפשיטת רגל, האם זה משהו, מבחינת

שלומית ארליך: כם אפשר לבקש עיכוב ביצוע, הדין הכללי חל?

שלומית ארליך: כשאתם אומרים הדין הכללי חל למה אתם מתכוונים בדיוק?

אפרת רייטן: זה משהו שלא נמצא היום בחוק, אנחנו לא דיברנו על מקרים של פשיטות רגל או באמת האלמנטים של עיכוב ביצוע, במסגרת הדין הכללי זה סמכויות שנתונות לבית המשפט ככל שהוא יראה לנכון.

אפרת רייטן: אחרי שקבועה הוראה לתשלום או חובה לתשלום צריך, כמו שאמרתי, לקיים אותה ואפשר לגשת לבית המשפט לבקש סעדים כאלה ואחרים, מי שחושב שהוא לא צריך לשלם.

שלומית ארליך: אלעד, אתה רוצה להוסיף על זה?

אלעד סלומיאנסקי: לעניין השאלה האחרונה או באופן כללי לגבי הבחינה החוקתית?

אלעד סלומיאנסקי: טוב, אז אני אעשה את זה אולי בצעד אחורה.

אלעד סלומיאנסקי: הנושא הזה נידון ארוכות אצלנו ואנחנו חושבים, כאמור, שאין מניעה לקדם.

אלעד סלומיאנסקי: באופן כללי בחינה חוקתית היא בנויה מכמה שלבים, האחד זה זיהוי הפגיעה, השני זה זיהוי התכלית, תכלית ראויה, ואחרי זה מידתיות.

אלעד סלומיאנסקי: מבחינת זיהוי הפגיעה, זה דבר ראשון, אז כמו שדיברתם פה עכשיו, אני רק רוצה לעשות את זה בצורה מסודרת, יש שתי זכויות רלוונטיות, קניין וזכות הגישה לערכאות.

אלעד סלומיאנסקי: אז באמת דיברנו על הזכות לגישה לערכאות, אמרנו שאין התניה בין הדברים, זאת אומרת זה לא שאתה חייב לפנות לערכאות, אתה יכול לפנות לבית המשפט, אז במובן הזה לא בטוח בכלל שיש פגיעה.

אלעד סלומיאנסקי: גם לגבי הפגיעה בקניין, לא בטוח שהטלת מסים היא פגיעה בקניין כשלעצמה, זה משהו שנדון בבתי המשפט, אין הכרעה של בית המשפט העליון בנושא, אתם יכולים לראות בפסק דין קניאל וכו' ולכן לא בטוח שבכלל יש פגיעה.

אלעד סלומיאנסקי: גם אם נניח לצורך הדיון שיש פגיעה בהטלת מס, פה אנחנו לא מדברים על הטלת מס, אנחנו מדברים על מסים שהם חייבים בהם בכל מקרה ועל הקדמת המועד לתשלום.

אלעד סלומיאנסקי: בנוסף אני רוצה להזכיר שאם יתברר שהם לא היו חייבים אז אחרי זה יש החזר כמובן כספי מלא פלוס החזר של 4%, שזה החזר שהוא יחסית משמעותי.

אלעד סלומיאנסקי: כל זה בכלל מעמיד את הפגיעה בזכויות האלה בסימן שאלה.

אלעד סלומיאנסקי: וגם אם יש פגיעה בזכות אז אנחנו עוברים לשלב השני של הבחינה, נבדוק אם הפגיעה היא מידתית, והתשובה לדעתנו היא כן.

אלעד סלומיאנסקי: בשלב הראשון של הבחינה אנחנו בודקים אם יש את הפגיעה, השלב השני זה אם יש תכלית ראויה.

אלעד סלומיאנסקי: התכלית פה היא שכספי המס יגיעו לידי המדינה, כמו שציינו פה חברי הכנסת, זאת אומרת לכיס של שאר משלמי המסים כמה שיותר מהר, מבחינה כלכלית זה חשוב.

אלעד סלומיאנסקי: מבחינת מידתיות ההסדר, בכל מקרה חשוב להזכיר, וגם אמרתי את זה בישיבה הקודמת, בכל מקרה אפשר לבקש מבית המשפט סעד זמני של עיכוב תשלום מתוקף סמכותו הטבועה, שזה משהו שהוא מאוד מאוד חשוב למידתיות של ההסדר הזה, זאת אומרת בכל מקרה יש זכות לפנות לבית המשפט.

אלעד סלומיאנסקי: אם יתברר שהנישום צדק, אמרנו, זה חוזר אליו עם 4%.

אלעד סלומיאנסקי: אנחנו מדברים בהסדר הזה רק על חברות גדולות מאוד, רק 30% מהשומה וזה מבחינת המידתיות של ההסדר.

שלומית ארליך: התייחסו גם לשאלת פסקת היציבות בהחלטות הממשלה שנוגעות למתווה הגז, לא התייחסתם לזה בדיון הקודם.

אלעד סלומיאנסקי: אז דבר ראשון אני אגיד שזו טענה שמבחינתנו אין לה שום יסוד, אנחנו בדקנו אותה לא מכבר במהלך גיבוש ההצעה, זאת אומרת לפני שזה התעורר בוועדה, ארוכות, בשיתוף עם כל מיני גורמי ממשלה, אנחנו חושבים שזה ממש משולל יסוד.

אלעד סלומיאנסקי: אני אגיד באופן כללי שפסקת היציבות במתווה הגז, התחום שלה הוא לעניינים מאוד מוגדרים, הכוח שלה מוגבל רק לעניינים שנמצאים בה, היא לא משתקת את הממשלה מלהעביר ולקדם כל מיני מהלכים ולכן זה מאוד מאוד מוגדר, אבל צריך לבחון את הדבר לגופו.

אלעד סלומיאנסקי: בענייננו, לדעתנו ברור שאין שום סתירה לפסקת היציבות.

אלעד סלומיאנסקי: דבר ראשון, אנחנו לא עושים שום שינוי בשיעור המס, אין שינוי ב-government take, גם אם היה שינוי לא היה בהכרח מניעה, אבל אין פה שינוי בשיעור המס, בסך הכול אנחנו מבקשים להקדים את מועד התשלום ולא את שיעור המס.

אלעד סלומיאנסקי: זה דבר ראשון.

אלעד סלומיאנסקי: דבר שני, אנחנו מדברים על שינוי רוחבי שמתייחס לכל חברות משאבי הטבע ולא במקטע דווקא של הפקת גז טבעי בלבד, שזה, שוב, פסקת היציבות מוגבלת רק לזה.

משה גפני: אם יבוא חוק לא רק למשאבי טבע אלא גם סתם עסקים, כמו שהולך לקרות בחוק ההסדרים?

אלעד סלומיאנסקי: אז מה השאלה?

משה גפני: אז השאלה אם אתם תסכימו לזה.

אלכס קושניר: אבל איך זה קשור לפסקת היציבות ש - - -

אלעד סלומיאנסקי: לא, אני יכול לענות על זה אחרי זה, אבל אני עכשיו מדבר על פסקת היציבות במתווה הגז.

שלומית ארליך: לא, אבל דווקא אז, חבר הכנסת גפני, במקרה כזה יש להם סעיף בפסקת היציבות שאומר שאם מדובר בשינוי רוחבי אז לא רואים בזה כפגיעה - - -

אלכס קושניר: אז אתה פה עוזר למשרד המשפטים, חבל.

אלעד סלומיאנסקי: זהו.

אלעד סלומיאנסקי: מה שאמרתי, אנחנו מדברים על שינוי רוחבי, אנחנו לא מדברים פה רק על הפקת גז טבעי ולכן זה פשוט לא קשור לפסקת היציבות.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רוצה שנקריא את השינויים.

שלומית ארליך: אני מקריאה את התיקונים שביקש היושב ראש להכניס בנוסח.

שלומית ארליך: התיקון הראשון הוא בסעיף 1, זה יהיה: בחוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע, התשע"א-2011 (להלן – החוק העיקרי) בסעיף 11(ב), במקום את 'יתרת ההיטל שהינה שנויה במחלוקת' יבוא 'לשלם 75% מיתרת ההיטל הנובעת ממנה'.

שלומית ארליך: זה התיקון הראשון שלגביו טען חבר הכנסת גפני נושא חדש.

אלכס קושניר: הוא לא חזר בו, חבר הכנסת גפני?

משה גפני: אם אתה מסכים לדחות את זה אני חוזר בי.

משה גפני: לא, אז לא.

אלכס קושניר: כי חבל, אתה יודע.

אלכס קושניר: עושים פה משהו חשוב.

משה גפני: בסדר, חבל.

משה גפני: לפי דעתי לא כולם מבינים את מה שהולך לקרות פה, אבל נניח לזה.

משה גפני: ההבדל בין 75% לבין 100% זה שפקיד השומה ייתן שומה יותר גבוהה.

אלכס קושניר: זה בטוח לא נושא חדש, אתה מסכים איתי?

משה גפני: בסדר.

שלומית ארליך: אז הסעיף יהיה כך: אם נמסרה לחייב בתשלום היטל החלטת פקיד השומה לפי הוראות סעיף 15(ד) כשמדברים על ההשגה, חייב הוא בתוך 15 ימים מיום מסירת ההודעה לשלם את יתרת ההיטל הנובעת ממנה, ואם הוגש ערעור - - -

משה גפני: מה את מקריאה?

שלומית ארליך: אני מקריאה את הסעיף כמו שהוא יהיה עם התיקון הזה של סעיף 1.

שלומית ארליך: ואם הוגש ערעור לפי הוראות סעיף 153 לפקודה אז הוא יצטרך לשלם 75% מיתרת ההיטל הנובעת ממנה.

שלומית ארליך: שוב, כמו שאמרתי קודם לכן, הסעיף מנוסח כך שהוא קובע מה המועד לתשלום ההיטל, הוא לא מתנה את הערעור בתשלום ההיטל, הוא אומר כשיוגש ערעור אז צריך יהיה לשלם 75% מיתרת ההיטל.

שלומית ארליך: התיקון הבא הוא בסעיף 3 להצעת החוק שמדבר על תיקון סעיף 14.

שלומית ארליך: הסעיף יהיה באופן הזה: בסעיף 14(ב) לחוק העיקרי, ברישה, במקום "בתוך 12 חודשים ממועד הגשת" יבוא "בתוך 24 חודשים ממועד שנת המס שבה נמסרו לו".

משה גפני: זאת אומרת הממשלה אישרה ארבע שנים ומה שהיושב ראש מבקש זה שנתיים?

שלומית ארליך: זה בעצם הסעיף שמדבר על שומת ההיטל שאומר - - -

משה גפני: אנחנו עשינו שנה, הממשלה ביקשה ארבע שנים ואישרה את זה, הממשלה, והיושב ראש עכשיו מבקש לשנות את החלטת הממשלה לשנתיים.

נירה שפק: כמו שאתה עשית לא פעם.

משה גפני: אני עשיתי שנה.

נירה שפק: לא, אני אומרת, כמו שאתה עשית - - -

משה גפני: את יודעת, כשנגיע לזה, בעזרת ה', אנחנו נעשה את המאזנים, בסדר?

נירה שפק: לא, אתה צריך לברך על זה ש - - -

משה גפני: אני כל הזמן מברך, אין דקה אחת שאני לא מברך.

נירה שפק: אני פה להזכיר לך לברך.

משה גפני: אני רק רוצה להגיד לך שנעשה את המאזנים.

משה גפני: תשאלי את מירי סביון, אם היא הייתה מביאה חוק כזה אליי אם הוא היה מגיע לפה.

אורית פרקש הכהן: הוא לא הגיע, לצערנו.

ולדימיר בליאק: זאת בדיוק הסיבה שבקרן היום 741 מיליון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא להגיב, בבקשה, בואו נתקדם.

אורית פרקש הכהן: למרות שמאוד תמכת בתיקון, דרך אגב.

משה גפני: באיזה תיקון?

משה גפני: אני תמכתי בתיקון הזה?

אלכס קושניר: לא, כבוד השרה, אני מבקש, לא עכשיו.

משה גפני: אני לא יודע, אני לא מבין מאיפה בא הדבר הזה, מחר מביאים את זה על בעל מכולת ואז תבואו וגם כן - - -

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, זה לא יקרה לבעל מכולת, אל תדאג.

משה גפני: ועוד איך.

משה גפני: זה מה שיש בחוק ההסדרים.

ולדימיר בליאק: לא, אין את זה בחוק ההסדרים.

משה גפני: אין את זה?

משה גפני: אז נגיע לזה.

ולדימיר בליאק: אין את זה בחוק ההסדרים לבעל מכולת, למה אתה אומר את זה?

משה גפני: נגיע לזה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אני יודע שיש לך הבנת הנקרא ו - - -

משה גפני: לא, אין לי הבנת הנקרא, אני רואה את מה שכתוב ואני רואה איך שאתם - - - הם לא היו באים עם החוק הזה אם לא - - -

אלכס קושניר: ויכולת ניתוח מצוינת ולכן כשאתה אומר שזה יגיע לבעל מכולת זו אמירה פופוליסטית ואתה יודע שזה לא יקרה.

ולדימיר בליאק: כי אין בעל מכולת עם מחזור של 20 מיליון שקלים בשנה, על מה אתה מדבר?

משה גפני: מאה אחוז, בסדר, נדבר על זה.

משה גפני: אני יודע מה הכוונה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אנחנו נדבר על זה.

אלכס קושניר: שים לב שאנחנו 'נדבר' על זה, בעתיד.

אלכס קושניר: לא עכשיו, אלא בעתיד.

אלכס קושניר: נדבר.

משה גפני: לא, אבל זה אי צדק, העיקרון הוא אי צדק.

נירה שפק: אי הצדק הוא שהאזרחים לא מקבלים את מה שמגיע להם.

משה גפני: תחזרי על זה מיליון פעם זה לא ישנה כלום, זה הולך לקרן אצל החשב הכללי ולא לקרן העושר.

נירה שפק: אז אני אחזור על - - -

אלכס קושניר: אני מבקש לסיים את הדיון הזה.

משה גפני: זה לא הולך לקרן העושר.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע מציגים את התיקונים.

משה גפני: בסדר גמור, יפה, אתה עושה את זה נחמד.

שלומית ארליך: התיקון הבא שאתה מבקש להכניס הוא בסעיף 4 להצעת החוק שמתקן את סעיף 15(ד) לחוק העיקרי כך שבמקום שישה חודשים, זה בעצם המועד שבו פקיד שומה נותן החלטה בהשגה שקבוע היום לחצי שנה, במקום זה יבוא 12 חודשים, תהיה שנה.

משה גפני: מה זה?

שלומית ארליך: זה בעצם על החלטת פקיד שומה בהשגה.

שלומית ארליך: היום זה חצי שנה ממועד - - -

משה גפני: רגע, אבל זה לא היה בחוק המקורי.

שלומית ארליך: בחוק המקורי קבועה תקופה של חצי שנה, בהצעת החוק ביקשו לשנות את זה - - -

משה גפני: בהצעת החוק הזאת זה היה?

שלומית ארליך: בהצעת החוק כן, ביקשו לשנות את זה כך שיהיה בתוך ארבע שנים ממועד שנת המס שבה נמסרו הדוחות או בתוך שנה מיום קבלת הודעת ההשגה לפי המאוחר, ובעצם עכשיו היושב ראש מבקש לתקן כך שבמקום חצי שנה יהיה שנה.

אפרת רייטן: אבל מתום שנת המס.

שלומית ארליך: כן, זה מתחבר לסעיף.

אלכס קושניר: מתום שנת המס, זה בכל מקרה מתום שנת המס.

שלומית ארליך: זה יהיה בתוך שנה ממועד קבלת הודעת ההשגה לפי הוראת סעיף קטן (א).

שלומית ארליך: כמו שמנוסח בסעיף, במקום חצי שנה יהיה שנה.

שלומית ארליך: התיקון הבא שמבקש היושב ראש להכניס זה סעיף שבעצם נותן סמכות למנהל לעיין בשומה ולתקן אותה, בדומה לסעיף שקיים היום - - -

משה גפני: זה היה בחוק המקורי?

שלומית ארליך: לא היה בחוק המקורי, לא.

משה גפני: זה ממש נושא חדש שאפילו לא כדי לעשות – למה צריך להוסיף את זה בחוק הזה?

שלומית ארליך: בעצם היום סעיף 20יז קובע שהוראות סעיף 147 לפקודה יחולו בשינויים המחויבים על שומה לפי פרק זה ומבקשים להכניס - - -

אלכס קושניר: זו בקשה שלי, אדוני, אני אסביר לך.

אלכס קושניר: טוענת רשות המסים שלא תמיד כשנותנים להם תקופת זמן של שנה או שנתיים יש להם את היכולת לזהות את תכנוני המס שיכולים לקרות על ידי הנישומים ולכן, אגב, זאת הסיבה שהם ביקשו ארבע שנים, ואז שלוש, ועכשיו הגענו לשנתיים, כדי לאפשר להם לראות את תקופת הזמן מעבר לשנה אחת של תכנון המס.

משה גפני: בסדר, לא צריך להסביר, הבנתי, נו אז מה?

אלכס קושניר: הרי אמרנו שמטרת החוק זה שהכסף יגיע מהר ככל שניתן ולכן לא הסכמנו לתת להם ארבע שנים, אבל כן אני רציתי להכניס סעיף שקיים בדין הכללי, שיאפשר להם את היכולת, במידה והם כן - - -

משה גפני: אבל אתה נותן להם שנתיים.

אלכס קושניר: כן, אבל התכנונים הרבה פעמים הם הרבה יותר מזה והסעיף הזה בעצם הוא גם לא מאריך את הזמן מצד אחד, שנייה, אבל מצד שני נותן להם את היכולת במידה שהם מזהים תהליכים שיכולים להצביע על תכנון המס, או כל מיני דברים נוספים, כן לפתוח, כמו שאגב זה קיים בדין הכללי, לכן אני לא מוסיף פה שום סמכות, להיפך.

אלכס קושניר: אני לא מוסיף פה שום סמכות, להיפך, אני רק משווה בין מה שקיים בפקודת המס הכללית למקרה הספציפי הזה.

אלכס קושניר: סליחה, בחוק.

משה גפני: אתה לא חושש שאתה נותן להם יותר מדי הרבה כוח?

אלכס קושניר: אני לא חושש.

משה גפני: טוב, שנתיים זה לא מספיק?

אלכס קושניר: אוקיי.

משה גפני: לא, אל תגיד לי 'אוקיי', אני אמרתי את זה עם סימן שאלה בסוף.

אלכס קושניר: בסדר, אז אני עונה לך.

משה גפני: שכן, ששנתיים זה לא מספיק?

אלכס קושניר: אמרתי לך אוקיי.

משה גפני: ימים טובים הגיעו למשרד האוצר.

שלומית ארליך: התיקון הבא הוא בסעיף 7 להצעת החוק שמתקן את סעיף 20יב(ב), שגם פה זה מקבילה להקדמה של התשלום, במקום 'את יתרת ההיטל שאינה שנויה במחלוקת' יבוא 'ישלם 75% מיתרת היטל רווחי היתר הנובעת ממנה'.

שלומית ארליך: הסעיף הבא זה סעיף 11 להצעת החוק שמדבר על סעיף 41א, על קנס על הגירעון.

שלומית ארליך: פה חזרנו לנוסח כמו שהוא קיים ביתר הוראות המסים, אני אקריא איך זה יהיה: 41א.

שלומית ארליך: קנס על גירעון.

שלומית ארליך: "בעל זכות" – בעל זכות נפט של מיזם נפט או בעל זכות לניצול משאב טבע;

שלומית ארליך: עד כאן אין שינוי, רק במיקום, שזה הפך להיות סעיף קטן (א).

שלומית ארליך: הוראות סעיף 191(ג), (ד) ו-(ה) לפקודה יחולו, בשינויים המחויבים, על קנס לפי סעיף זה.

שלומית ארליך: זה סעיף שבין היתר מאפשר להכפיל את הסכום ל-30%, אבל השיעורים יהיו של 15% ובכפל קנס זה יהיה 30%.

שלומית ארליך: התיקון הבא הוא בסעיף 12 שמתקן את סעיף 51א שקובע ששר האוצר בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי בצו לשנות את התוספת השנייה.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 13 שמדבר על קרן לתקופת ביניים.

שלומית ארליך: פה, אפרת, דיברנו בסעיף קטן (א) על כך שאתם צריכים לבדוק, בעצם הסעיף אומר 'עד שיתקיים תנאי מאותם תנאים', פסקה (1) אומרת 'ששולמו בהתאם לדוח שהוגש לפי סעיפים 13 או 20יד לחוק'.

שלומית ארליך: אני חושבת שצריך להבהיר פה ששולמו ללא השגה או ערעור, כי פסקה (2) שמדברת על כלולים בחוק מס סופי היא לא חלה, כי זה אחד מאלה.

שלומית ארליך: אז אנחנו נבהיר את זה בנוסח?

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: לא עבר אלייך נוסח עם הבהרה?

שלומית ארליך: לא.

אפרת רייטן: אנחנו נבהיר את זה.

משה גפני: אני טוען על זה נושא חדש.

אפרת רייטן: זו הבהרה.

משה גפני: מה זה שכל הזמן מקריאים את זה?

אפרת רייטן: על ההבהרה אתה טוען?

משה גפני: אני טוען נושא חדש.

אלכס קושניר: על מה?

משה גפני: על מה שהיא הקריאה עכשיו.

אלכס קושניר: מה היא הקריאה עכשיו?

משה גפני: מה שהיא הקריאה.

אלכס קושניר: מה היא הקריאה?

משה גפני: מה שהיא הקריאה, נושא חדש, דברים שלא היו קודם.

אלכס קושניר: תגיד מה היא הקריאה, אני לא זוכר.

אלכס קושניר: אז אתה מבין שזו סתם הטרלה?

אלכס קושניר: חבל.

משה גפני: תעשה לי טובה, 'חבל' זה אל תצביע לי בבחירות.

אלכס קושניר: אני לא מצביע לך בבחירות.

משה גפני: בסדר, אז מה חבל?

משה גפני: אני מבקש להוציא את מה שהוא אמר שהוא הכניס את זה, כדי לתת כוח לרשות המסים.

משה גפני: אני על כל הדברים טוען נושא חדש, למה מקריאים את זה?

אלכס קושניר: לא, קודם כל מותר להקריא.

משה גפני: לא, אסור.

אלכס קושניר: למה אסור?

משה גפני: בגלל שאסור, בגלל שזה נושא חדש, צריך קודם כל להכין אותו.

אלכס קושניר: לא, נושא חדש, ברגע שמגיעים לסעיף הזה אז מדברים.

משה גפני: אני חשבתי שאתה הגעת להסכמה איתי שדוחים את זה, לא עכשיו מצביעים, אז אני מוריד את הנושא החדש, אבל אם לא הכול נושא חדש על פי התקנון.

אלכס קושניר: אין בעיה, אז על פי התקנון.

משה גפני: זה הכול, אני מבקש לא להקריא את זה.

אלכס קושניר: לא, סליחה, אתה לא יכול לבקש לא להקריא.

משה גפני: אני יכול.

אלכס קושניר: לא.

משה גפני: גברתי היועצת המשפטית, ברגע שאני טוען על כל הסעיפים האלה שנעשים בהם שינויים, אני טוען שזה נושא חדש, מותר להקריא את זה?

שלומית ארליך: מותר להקריא, לא ניתן לקיים הצבעה לפני שוועדת הכנסת - - -

משה גפני: ואפשר לדון על הדברים האלה?

משה גפני: מה זאת אומרת להקריא?

משה גפני: יש לי השגות על ההקראה.

שלומית ארליך: הסעיף בתקנון - - -

משה גפני: אבל יש לי השגות על ההקראה.

אלכס קושניר: רגע, אבל אתה לא נותן לה לענות אפילו.

משה גפני: בבקשה, נותן.

משה גפני: מה, אני לא נותן?

שלומית ארליך: אני אקריא לכם את הסעיף.

שלומית ארליך: סעיף 85 לתקנון מדבר על זה שאם הוצע בוועדה תיקון להצעת החוק וחבר הכנסת טוען שהוא חורג מגדר הנושא של הצעת החוק יביא יושב ראש הוועדה את העניין להכרעת ועדת הכנסת.

שלומית ארליך: אז בעצם אנחנו לא מצביעים, אבל אנחנו כן יכולים להקריא את התיקון.

משה גפני: לפי דעת הלשכה המשפטית, לפי דעתך, זה בסדר עם הרטרואקטיבי ועם כל הדברים האלה?

משה גפני: כל הזמן שזה בעיות קשות, אני שואל האם זה להנחת דעתך.

משה גפני: הרטרואקטיבי למשל.

שלומית ארליך: לגבי כל השאלות שעליהן ענינו, אמרתי גם שאם חשבנו שיש איזה שהוא קושי בהצעה אנחנו חושבים שזה לא עולה כדי קושי חוקתי, אנחנו חושבים שיש פה טענות שנטענו ולא היה בהן צדק וגם הרחבתי בעניין הזה.

שלומית ארליך: לגבי שאלת הרטרואקטיביות, אני מודה שניסיתי להבין האם באמת יש פה אלמנט של רטרואקטיביות, רשות המסים טוענת בתוקף, להבנתי, שלא מדובר בפגיעה רטרואקטיבית.

משה גפני: היא לא טוענת בתוקף, היא אמרה עובדות אחרות.

שלומית ארליך: אמרה אפרת לא, שאלתי אותה פעמיים.

משה גפני: לא, אני לא שאלתי אותם, אני שאלתי אותך.

שלומית ארליך: אז מבחינתי, ממה שאני מבינה אין פה – אני מבינה שיכול להיות איזה שהוא אלמנט שנוגע לחישוב שחל כן בעבר, רשות המסים אמרו שלא מדובר בפגיעה - - -

משה גפני: זה ברור, הרי זה חל על 2019, 2018 אפילו.

משה גפני: בטח שזה חל, זה רטרואקטיבי.

אלכס קושניר: כן, אני שמעתי - - -

משה גפני: מה כן?

משה גפני: מה אתה מתערב?

משה גפני: אתה יכול להתערב, אבל אני שואל את היועצת המשפטית.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, זו אחלה שיטה כל פעם להגיע במעגלים ולחזור על אותם נושאים שכבר נידונו.

משה גפני: לא.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע מציגים את השינויים שהוכנסו לנוסח החוק, זה לא רלוונטי לנושא שהעלית.

משה גפני: רלוונטי מאוד.

משה גפני: אני רוצה לדעת את עמדת היועצת המשפטית כאן.

אלכס קושניר: אז אתה שמעת את העמדה.

משה גפני: לא.

משה גפני: טוב.

אלכס קושניר: שלומית, בבקשה.

שלומית ארליך: אז לגבי הסעיפים של הקרן לתקופת ביניים.

שלומית ארליך: היו כמה דברים שדיברנו עליהם בדיון הקודם, שגם הייתם צריכים לחשוב מבחינת הנוסח, גם נציגי החשב וגם רשות המסים.

שלומית ארליך: סעיף קטן (ג) מדבר על זה שהכספים ינוהלו בצירוף רווחי ההשקעות או בניכוי ההפסדים לפי הוראות סעיף 53.

שלומית ארליך: היה צריך להבהיר שהכוונה היא לא בעצם להמשיך לנהל את הכספים בתוך קרן הביניים בהתאם לסעיף 53, אלא ברגע ש - - -

אפרת רייטן: שלומית, אני אעיר שזה מוצא ביטוי בדברי ההסבר.

שלומית ארליך: אבל דברי ההסבר לא נכנסים לנוסח החוק, צריך לתקן את זה בנוסח החוק.

משה גפני: זה לא קרן העושר.

שלומית ארליך: שברגע שמתקיימים התנאים הכסף עובר לקרן העושר, שזו בעצם הייתה הכוונה שלכם.

משה גפני: אבל זה לא, הקרן המקורית זה לא קרן העושר.

משה גפני: הקרן של החוק הזה.

משה גפני: אני שואל.

שלומית ארליך: לא שמעתי את השאלה.

משה גפני: הקרן הזאת שעליה אנחנו מדברים - - -

אלכס קושניר: לא, התשובה היא לא, חבר הכנסת גפני.

משה גפני: לא, אני שואל אותה.

אלכס קושניר: אני יכול לענות במקומה.

משה גפני: הקרן שעליה אנחנו מדברים עכשיו היא לא קרן העושר בחוק הזה.

שלומית ארליך: לא, זו קרן לתקופת ביניים.

משה גפני: שבלאו הכי ברגע שתהיה החלטה של בית המשפט או, לא חשוב, באיזה שהוא מקום ששם זה יידון בלאו הכי, ברגע שיהיה פסק דין סופי או שתהיה החלטה סופית זה עובר לקרן העושר, עם החוק הזה ובלי החוק הזה, נכון?

שלומית ארליך: נכון.

אורית פרקש הכהן: אבל הכסף מופקד בידי המדינה, הוא מופקד כבר.

שלומית ארליך: ברגע שמתקבלת החלטה ופסק הדין הופך להיות חלוט הכספים צריכים לעבור לקרן העושר, כרגע זה מנוסח בצורה - - -

משה גפני: נכון, אבל זה לא קשור, החוק הזה לא מקדם את זה, לא מוסיף יותר מהר, יותר לאט.

משה גפני: זה לא רלוונטי בגלל שהכסף הזה שעליו אנחנו מדברים בחוק הזה הולך לקרן עלומה של החשב הכללי.

שלומית ארליך: בינתיים הכספים יהיו בקרן לתקופת ביניים עד שפסקי הדין יהפכו להיות חלוטים.

משה גפני: כן, הוא לא מוסיף כלום לקרן העושר.

משה גפני: זה שכל הזמן תוקפים אותי פה שאני כאילו פה פוגע בקרן העושר, אני מתחיל לא להירדם בלילה.

משה גפני: (היו"ר ולדימיר בליאק)

ולדימיר בליאק: לא תוקפים אותך, הרב גפני, מי תוקף אותך?

משה גפני: לא, אף אחד, סתם אני צוחק.

משה גפני: זה לא מקדם את קרן העושר, זה מה שאני מתכוון.

ולדימיר בליאק: א', זה מקדם את קרן העושר, אבל אנחנו מודעים ל - - -

משה גפני: לא, לא מקדם.

ולדימיר בליאק: ודנו בזה גם בדיון הקודם.

משה גפני: לא מקדם, בגלל שבפסק דין חלוט הכסף עובר לקרן העושר עם החוק הזה ובלי החוק הזה.

משה גפני: החוק הזה נותן כוח לרשות המסים נגד אותם אלה שהם יצטרכו לתת כסף לקרן של החשב הכללי.

משה גפני: לא ייצא מזה כלום.

ולדימיר בליאק: בואו נמשיך בינתיים, תודה.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ד), דיברנו על זה שהסעיף מתייחס לזה שכספים שמנוהלים בקרן, שצריך להשיב אותם, יועברו לאוצר המדינה, אבל אין סעיף שמתייחס לזה שהכספים יוחזרו לנישום בצירוף הפרשי הצמדה וריבית, כי בעצם זו המשמעות, שברגע שיתקיימו התנאים הכספים עוברים לאוצר המדינה, אבל אז הם עוברים גם לנישום.

שלומית ארליך: אין פה הוראה שמתייחסת לזה שמועברים בצירוף הפרשי הצמדה וריבית.

מירי סביון: על מה את מדברת, על היטל ששולם ביתר?

שלומית ארליך: לא, אני מדברת על כספים שנמצאים בתוך הקרן, התקבל לגביהם פסק דין חלוט - - -

ולדימיר בליאק: במידה שנצטרך להחזיר אותם לנישום.

מירי סביון: ההוראה להחזיר לנישומים את ההיטלים עם ריבית והצמדה נמצאת בסעיפים האחרים שלא קשורים כרגע לקרן הצדדית הזאת.

מירי סביון: אם יהיה צורך שכספים יועברו מהקרן חזרה לחשבון הכנסות המדינה ממסים כדי שהם יוחזרו לנישומים, אז זה דבר ש - - -

משה גפני: אבל, מירי, לא זאת הייתה השאלה, השאלה הייתה מה קורה אם יש - - -

מירי סביון: מה?

מירי סביון: אתה ממשיך לנהל את הוועדה?

משה גפני: לא, זו שאלה נכונה, יש פסק דין חלוט והמדינה צריכה להחזיר כסף מהקרן הזאת, העלומה, לנישום, אז זה לא כתוב שזה עם ריבית והצמדה, לא כתוב בחוק, ואז מסתמכים על חוק אחר.

מירי סביון: לא, אז אני אומרת שהסעיפים - - -

ולדימיר בליאק: מירי, שנייה.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, אתה יודע שאני מכבד אותך, אבל אתה לא יכול להשתלט על הדיון, בסדר?

ולדימיר בליאק: תודה.

משה גפני: קשה לי, אבל אני מקבל את זה.

ולדימיר בליאק: אז תשתדל, תודה.

ולדימיר בליאק: כן, מירי, בבקשה.

מירי סביון: אני אומרת שוב, הזכות של נישום ששילם היטל ביתר, בין אם זה בדרך של מקדמות ובין אם זה בעקבות מס שנוי במחלוקת ובסופו של דבר צריך לקבל את הכסף בחזרה, ההוראה שקובעת שהוא צריך לקבל את הכסף צמוד ועם ריבית, זה נמצא בחקיקה שלא נגענו בה ולא קשורה לכל המנגנון שדיברנו עליו עכשיו.

ולדימיר בליאק: זה לפי הדין הכללי.

מירי סביון: לא הדין הכללי, חוק ההיטל, או פקודת מס הכנסה, אם הוא מופנה לשם, אם יהיה צורך נמצא את הסעיפים, אבל כל המנגנון הזה של קרן הביניים לא נוגע ולא רלוונטי להתחשבנות בין רשות המסים לבין משלמי ההיטלים, לא כשהם צריכים לשלם ולא כשהם צריכים לקבל את זה בחזרה.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני רוצה להעיר הערה.

משה גפני: זה פחות מפריע לי, אבל אני רוצה להעיר הערה.

משה גפני: המציאות היא שמקימים פה עכשיו קרן חדשה, היא לא הייתה קיימת עד היום, קרן שאנחנו גם לא יודעים את טיבה, אתה מקבל שומה, אתה חייב לשלם מיד 75% ואתה נותן את זה לקרן הזו.

משה גפני: במידה שאתה הולך לבית משפט ומתברר שנתת לחינם, השומה שלך הייתה הנכונה ולא של רשות המסים, אין בחוק הזה את הדבר המתבקש מאליו, שאם אתה מקבל את זה בחזרה אז אתה צריך לקבל את זה לפי הכללים שקיימים בכל המקומות האחרים.

ולדימיר בליאק: אבל קיבלנו כעת תשובה.

משה גפני: באה הגב' סביון ואומרת שפה בחוק אנחנו לא כותבים את זה, אנחנו מסתמכים על מה שיש בדברים אחרים, אבל זה משהו חדש, זה קרן חדשה שלא הייתה בחקיקה עד היום בכלל.

משה גפני: אני מתנצל אם אני מקשה, אני לא –

ולדימיר בליאק: לא, זה תפקידך, תודה.

שלומית ארליך: הסעיף הבא שביקשו חברי הוועדה להוסיף מתייחס לדיווח.

משה גפני: לא, רגע, אני שאלתי שאלה.

שלומית ארליך: מה הייתה השאלה?

משה גפני: שזה לא מופיע בחוק.

שלומית ארליך: הקרן לתקופת ביניים מופיעה בחוק.

משה גפני: זה אני יודע, שם הם רוצים את הכסף, אבל אם מגיע לי חזרה, לא כתוב שזה חל על פי הכללים האלה, זה לא מופיע בחוק הזה.

שלומית ארליך: הם אומרים שיש הוראות שמחילות את זה.

שלומית ארליך: הם יראו לנו את ההוראות, ואם לא, ננסח בהתאם.

ולדימיר בליאק: אנחנו נבדוק את זה.

אפרת רייטן: אין כוונה לשנות מ - - -

משה גפני: לא, הכוונה שלכם היא טהורה, אין ויכוח בכלל, אבל זה לא כתוב.

אפרת רייטן: אנחנו נאתר את ה - - -

משה גפני: אז תכתבו את זה.

אפרת רייטן: זה גם כתוב בדברי ההסבר באופן מפורש.

שלומית ארליך: דברי ההסבר לא רלוונטיים לזה.

משה גפני: דברי ההסבר לא רלוונטיים.

ולדימיר בליאק: אנחנו נבדוק את זה ובמידת הצורך נוסיף.

משה גפני: טוב, בסדר.

שלומית ארליך: אז סעיף דיווח שבעצם יאמר שהחשב הכללי ידווח לוועדת הכספים של הכנסת אחת לשנה על כל אלה, סכומים שהועברו לקרן עד מועד הדיווח לוועדה, רווחי השקעות והפסדים שנוכו ביחס לכספים כאמור בפסקה (1) ויתרת הכספים בקרן במועד הדיווח.

שלומית ארליך: בנוסף עלתה פה שאלה לגבי המצב שעד הקמת הקרן לאזרחי ישראל, לדווח בדבר ההכנסות של המדינה מההיטל ולעשות את זה בחלוקה לפי משאבי הטבע.

שלומית ארליך: זה צריך לבדוק אם אנחנו רוצים להכניס את זה.

ולדימיר בליאק: אנחנו נבדוק את זה בהמשך.

משה גפני: חבר הכנסת אזולאי הגיש את זה מקודם נושא חדש, על הדיווח.

ולדימיר בליאק: כן, אנחנו זוכרים.

משה גפני: רשום שהוא הגיש?

ולדימיר בליאק: רשום.

ולדימיר בליאק: אוקיי.

מירי סביון: רק עם הנוסח שהוסיף, אז באמת לגבי ששינסקי 2 יש הוראה מפורשת, סעיף 20יט, שקובע ששולם היטל על רווחי יתר, יתר על הסכום הנובע מהדוח לפי סעיף 20יד, תוחזר היתרה לבעל הזכות לניצול משאב טבע ששילם את ההיטל ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 159א לפקודה בשינויים המחויבים.

משה גפני: מאיפה את קוראת?

מירי סביון: מחוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע.

משה גפני: מששינסקי?

מירי סביון: כן.

משה גפני: אבל זה לא המקרה עכשיו, עכשיו יש - - -

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, אני מבקש.

משה גפני: אה, סליחה.

מירי סביון: זה מקרה שבו שולם היטל רווחי היתר - - -

משה גפני: רק שתדעי שעליי לא עובדים, זה הכול.

משה גפני: יש פה חוק, אתם הייתם דורשים לכתוב את זה בחוק.

משה גפני: זה הכול.

משה גפני: אני לא אומר שצריך יותר, פחות.

שלומית ארליך: לא, רגע, מירי, הסעיף מתייחס להחזר היטל רווחי יתר בעקבות דוח, אבל הוא לא אומר שאם הכסף הועבר לקרן ונמצא ש - - -

משה גפני: נכון.

מירי סביון: אם צריך לעניין הזה הבהרה, אני אומרת שוב, אין לנו התנגדות, אנחנו מבחינתנו הבנו שככל שמבחינת בעלי הזכויות ששילמו היטלי רווחי יתר ביתר וצריכים לקבל את ההחזר מבחינתנו ברור שהם צריכים לקבל את ההחזרים האלה בצמוד פלוס 4%.

ולדימיר בליאק: אם צריך הבהרה אנחנו נוסיף את הסעיף הזה, שיהיה ברור שהנישומים יקבלו את ההחזר עם 4% בתוספת הצמדה.

מירי סביון: אם צריך לעניין הזה להוסיף הבהרה מפורשת בחקיקה אז זה משהו שנראה שאפשר לעשות אותו והוא נכון וממילא כך אנחנו מתכוונים לנהוג וכך המערכות שלנו גם מתוכננות.

משה גפני: זאת אומרת אני יכול לכתוב לעצמי בלילה כשאני חולם שהסכמתם איתי?

מירי סביון: תמיד הסכמנו איתך.

מירי סביון: גם בתפקידך הקודם.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: אנחנו נצא עכשיו להפסקה עד שעה שתיים.

בשעה 13: (היו"ר אלכס קושניר)

אלכס קושניר: אנחנו נעבור להצבעה על הסתייגויות שאינן סעיפים שעליהם הוגשו טענות לנושא חדש.

אלכס קושניר: את רוצה לתת לנו את המסגרת, כמויות וזה?

ינון אזולאי: אבל על הכול הוגש סעיף חדש, לא?

אלכס קושניר: לא.

ינון אזולאי: בכל מקום שהיה שינוי הוגש סעיף חדש.

אלכס קושניר: א' לא, אבל מה שכן הוגש אנחנו נדלג עליהם ואחר כך נתקדם.

אלכס קושניר: בבקשה.

שלומית ארליך: נתחיל מההסתייגויות של חבר הכנסת ינון אזולאי?

אלכס קושניר: ראוי.

ינון אזולאי: את יכולה, אין בעיה, מה שתחליטו.

שלומית ארליך: שאני מבינה שש"ס, יהדות התורה והציונות הדתית מצטרפים אליך?

ינון אזולאי: רק שנייה, תני לי לעמוד מולם.

ינון אזולאי: אגב, היועצת המשפטית, לא צריך לקרוא על פי השינויים שהיו קודם כל את החוק?

שלומית ארליך: הקראתי את הסעיפים ששינינו.

ינון אזולאי: סליחה, אז יכול להיות שזה בזמן שלא הייתי.

ינון אזולאי: תודה.

שלומית ארליך: אז נעבור על ההסתייגויות.

שלומית ארליך: ההסתייגויות שנוגעות לסעיף 1, אנחנו מדלגים עליהן עכשיו.

שלומית ארליך: חבר הכנסת אזולאי, בסעיף 2 יש לך שתי הסתייגויות שנוגעות לתצורה ולכן אנחנו מדלגים עליהן.

שלומית ארליך: זה נוגע לתצורה שבה ינוסח החוק.

ינון אזולאי: אוקיי.

שלומית ארליך: אז אני עוברת להסתייגות שמצוינת אצלך מספר 2: אחרי סעיף 1 לחוק יבוא סעיף קטן (1)(א) כדלהלן, מטרת חוק זה הינה להבטיח את האינטרס הציבורי בחלוקת הרווחים ממשאבי טבע ואת נתח הממשלה הראוי ברווחים.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: שתיים ו-17 דקות.

אלכס קושניר: ההסתייגות של ינון אזולאי להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: עוברים הלאה.

ינון אזולאי: רביזיה.

אלכס קושניר: רביזיה.

ינון אזולאי: אתה רוצה שאני אגיד על כל אחד, איך אתה מעדיף?

ינון אזולאי: איך שנוח לך.

אלכס קושניר: אני יוצא מתוך נקודת ההנחה שעל כל ההסתייגויות, שלך לפחות, אתה מטיל רביזיה, בסדר?

שלומית ארליך: לא, הוא צריך להגיד אותן אחת אחת.

אלכס קושניר: היועצת המשפטית מבקשת אחת אחת.

ינון אזולאי: מקבל.

שלומית ארליך: שוב, על הסתייגות 3 אנחנו מדלגים כי היא מתייחסת לסעיפים 1 ו-7 שבקשר אליהם הוגשו בקשות נושא חדש.

שלומית ארליך: אני עוברת לסעיף 7: לפרק ד' בחוק העיקרי יתווסף סעיף 13ו כדלהלן, שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת בכל שנה ויגיש לה בכל שנה לא יאוחר מ-30 ביוני דין וחשבון לגבי סך התקבולים שהתקבלו בשנת המס מכוח הוראות החוק בכללותו.

שלומית ארליך: דיווח זה יכלול דין וחשבון לגבי רכיבי מקדם ההיטל של המיזם שהתקבלו בשטח זכות נפט באותה שנה, דין וחשבון לגבי בסיס ההיטל של מיזם ושל כל בעל זכות לניצול משאב טבע על כל משאב בנפרד כקבוע בחוק של אותה שנה.

ינון אזולאי: אגב, זה הכנסת, ששר האוצר יבוא וידווח פה?

ינון אזולאי: מה הבעיה?

אלכס קושניר: אני הכנסתי סעיף דומה.

אלכס קושניר: בכלל כל הסעיף של הסודיות הוא סעיף מאוד מאוד מורכב.

ינון אזולאי: זה יכול להיות בוועדת משנה.

ינון אזולאי: אתה יודע, אתה יכול לעשות ועדות משנה.

אלכס קושניר: כן, אבל זה לא במסגרת החוק הזה.

אלכס קושניר: אפשר לדון בו, אבל לא במסגרת החוק הזה.

ינון אזולאי: אני אומר שוועדת הכספים היא חלק מהמקום, אולי זה חלק מה - - -

אלכס קושניר: אני מסכים, בגלל זה הכנסנו פה סעיף שלא היה.

ינון אזולאי: אבל הוא צריך לחול על הכול.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על התקבולים של הקרן.

אלכס קושניר: ואגב, אני לא יודע מה רמת המידתיות של ההסתייגות שלך.

אלכס קושניר: זה דיון נפרד שצריך לדון בו, אני לא אומר שלא.

אלכס קושניר: אתה רוצה שנצביע?

ינון אזולאי: תצביע.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות של ינון אזולאי?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה, בשביל היועצת המשפטית.

שלומית ארליך: הסתייגות מספר 8 שלך.

שלומית ארליך: התווסף סעיף 13(ז) כדלהלן, ועדת הכספים תקיים דיון ציבורי אחת לשנה עם קבלת הדיווח משר האוצר באשר לתקינות תקבולי המדינה ממשאב טבע לאומי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סעיפים 3 ו-4 אנחנו מדלגים כי נטענו טענות נושא חדש.

שלומית ארליך: סעיף 7 גם כן.

שלומית ארליך: סעיף 9, ההסתייגויות לסעיף 9, בסעיף 9, בסופו יבוא 'באישור ועדת הכספים של הכנסת'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: עוברים להסתייגויות לסעיף 10, זו הסתייגות מספר 16.

שלומית ארליך: בסעיף 10(ב) לאחר המילים 'שר האוצר בהסכמת שר המשפטים' יבוא 'ובאישור ועדת הכספים של הכנסת'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לגבי סעיף 11 גם הוגש טענת נושא חדש, אז אנחנו מדלגים על ההסתייגויות לסעיף 11.

שלומית ארליך: עוברים להסתייגויות לסעיף 12.

שלומית ארליך: סעיף 12(ב), לאחר המילים 'שר האוצר בהסכמת שר המשפטים' יבוא 'ובאישור ועדת הכספים של הכנסת'.

שלומית ארליך: זה תיקון שהוועדה ביקשה גם להכניס.

ינון אזולאי: ונכנס התיקון הזה?

שלומית ארליך: ביקשתם להכניס, לא הצבענו עדיין, אבל כן.

אלכס קושניר: זה ייכנס לנוסח הוועדה.

שלומית ארליך: נוותר עליה?

ינון אזולאי: רגע, אז הם צריכים להצביע על זה?

שלומית ארליך: כן.

ינון אזולאי: זה התיקון שלכם, אז תצביעו על זה.

אלכס קושניר: לא, אבל שינינו את זה בתיקון שם.

שלומית ארליך: נוותר עליה או להצביע עליה?

ינון אזולאי: אם זה אותו דבר נוותר עליה, אין עניין.

אלכס קושניר: איזה הגינות.

ינון אזולאי: אלכס, אני ענייני.

שלומית ארליך: לגבי סעיף 13 יש נושא חדש.

ינון אזולאי: חכי, אני רוצה רביזיה על הוויתור.

שלומית ארליך: סעיף 13 יש סעיף חדש, אז אני עוברת להסתייגות מספר 58, הוספת סעיף 52א בחוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע שאומר שאחרי סעיף 52 יבוא סעיף 52א שמדבר על שקיפות הליכי שומה ובעצם מבקש שרשות המסים תגיש לוועדת הכספים דוח שבו יפורטו עבור כל מיזם נפט וכל משאב טבע הסכום הכולל שהתקבל לשנת המס וסכומים שהצטברו מיום תחילת החוק, הסכום הכולל של היטל לפי החוק כפי שנקבע על ידי פקיד השומה, מקדם ההיטל, עיקרי ההשגה, עיקרי ההסכמים, עיצום כספי, החלטה בדבר דחייה בהגשת דוחות, כלל השומות הסופיות.

שלומית ארליך: אחת לשנה יציג נציג בנק ישראל בפני ועדת הכספים תחזית אודות הסכום הכולל הצפוי להיכנס לקרן.

שלומית ארליך: הדוח והתחזית שיוגשו יפורסמו באתר הכנסת.

ינון אזולאי: על זה אני רוצה התייעצות.

אלכס קושניר: כן, זה משמעותי, אני מסכים.

אלכס קושניר: 28.

אלכס קושניר: אפשר לעבור להצבעה על ההסתייגות של ינון אזולאי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

רביזיה.

אולי יש לנו זמן לדון על החל"תים קצת?

אלכס קושניר: לא.

אויש, עד חמש וחצי.

אלכס קושניר: אגב, ראית?

אלכס קושניר: יצא דוח אבטלה, שהאבטלה יורדת.

ינון אזולאי: לא, ברור שהאבטלה תרד.

אה, היא לא תרד מה-700,000 איש שהיו קודם?

אלכס קושניר: לא, לא פותחים את זה עכשיו.

למה?

אלכס קושניר: כי אנחנו בדיון אחר.

בסדר, אבל אתה יודע לשלב שני דברים ביחד.

אתה למדת ליבה, אני לא.

אלכס קושניר: אבל אני לא למדתי גמרא.

אני אעזור לך, אלכס.

אלכס קושניר: אין לי ספק.

ינון אזולאי: אלכס, הבטחתי לך חברותה אם אתה רוצה, רק תגיד כן.

שלומית ארליך: עוברים להסתייגויות לסעיף 14, הסתייגות 59: בסעיף 14 לחוק במקום 'תוספת שנייה' יבוא 'התוספת השנייה לחוק'.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

הרב גפני שואל מה בוער לך, מה קרה?

אלכס קושניר: על מה?

אלכס קושניר: החוק הזה?

כן.

אלכס קושניר: הסברתי את זה כבר לגפני לפני שהתחיל הדיון.

אבל אם גפני לא הבין אחרי שהסברת כנראה שזה לא נכון.

אלכס קושניר: כנראה אני לא יודע להסביר.

לא, כנראה שזה לא נכון.

שלומית ארליך: אז אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 15, אני מתחילה בסעיף 60.

שלומית ארליך: בעצם יש פה הסתייגות שהיא סדרתית אז אנחנו נקריא את הראשונה ואת האחרונה: בסעיף 15 פסקה (ב) במקום 'ואילך' יבוא 'בשנת 2022'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

משה גפני: אדוני היושב ראש, הנושא חדש שטענתי על כל הדברים האלה זה לא רק אני, זה בשם כל סיעת יהדות התורה.

אלכס קושניר: כמובן, זה ברור.

משה גפני: לא, זה לא כמובן, היה ויכוח.

אלכס קושניר: התווכחתם?

משה גפני: כן, זו הייתה התייעצות סיעתית והחלטנו שכולם יהיו בעד נושא חדש, נכון?

בסוף שכנעתי אותך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא הייתה עמדת מיעוט?

משה גפני: לא הייתה עמדת מיעוט, בהתחלה כן.

אלכס קושניר: כן, ההסתייגות האחרונה בסדרה?

אצלנו זו מפלגה דמוקרטית, עם כבוד אבל.

אלכס קושניר: רגע, ההסתייגות האחרונה, בבקשה.

אחרונה, אז צריך התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: בסדרה.

לא, אבל זה מחייב התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: זה לא שלך בכלל.

שלומית ארליך: זה שלו, זה הוגש בשם כל הסיעה.

אלכס קושניר: אבל ינון היוזם.

אלכס, לא תצליח להפריד בינינו.

ינון אזולאי: אגב, ספציפית הוא אמר לי להגיש את זה, אני רק הצטרפתי.

שנים אתם מנסים, לא תצליחו.

שלומית ארליך: בסעיף 15 פסקה (ב) במקום 'ואילך' יבוא 'בשנת 2046'.

ינון אזולאי: התייעצות עכשיו.

אלכס קושניר: 14:41.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים להסתייגות מספר 85.

שלומית ארליך: בסעיף 21 לחוק המקורי במקום 'או קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין' יבוא 'או קנס כאמור בסעיף 63(א) לחוק העונשין'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

רביזיה כמובן.

שלומית ארליך: בסעיף 24 לחוק המקורי במקום 'או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין' יבוא 'או קנס כאמור בסעיף 63(א) לחוק העונשין'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: נרשם.

שלומית ארליך: בסעיף 28 לחוק המקורי, במקום 'או קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין' יבוא 'או קנס כאמור בסעיף 63(א) לחוק העונשין'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: בסעיף 15, המילים 'נמסרה לחייב בתשלום ההיטל ביום תחילתו של חוק זה או לאחריו' יימחקו, במקומם יבוא 'יוחל רק על תשלומי היטל ביחס לשנות המס שיחולו לאחר כניסת התיקון לתוקף'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: יתווסף סעיף 16 כדלהלן: החשב הכללי ידווח לוועדת הכספים אחת לרבעון לעניין פעילות הכספים המנוהלים בקרן לאזרחי ישראל'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: סיימנו את מקבץ ההסתייגויות של חבר הכנסת אזולאי, למעט ההסתייגויות שנוגעות לסעיפים שלגביהם נטענה טענת נושא חדש.

שלומית ארליך: יש לנו מקבץ של הסתייגויות של חבר הכנסת קרעי וכל סיעת הליכוד.

ינון אזולאי: שהצטרפו אליה גם אנחנו.

שלומית ארליך: שהצטרפתם אליה?

כן, בטח.

אנחנו נציג אותן אחת אחת.

ינון אזולאי: כן, קיבלתם גם.

שלומית ארליך: אוקיי.

אלכס קושניר: לא בטוח שכשאתה קורא את זה אתה רוצה להצטרף, אני אומר לך.

תקשיב, יש אילוצים גם בעבודה הזו.

ינון אזולאי: יש בקואליציה ויש גם באופוזיציה אילוצים.

יש גם אילוצים בעבודה, מה לעשות?

ולדימיר בליאק: הם גם מקריבים לא מעט כאן.

ינון אזולאי: אבל דווקא בגלל זה אתה מחזק עכשיו את ההתייעצות הסיעתית על כל הסתייגות.

אלכס קושניר: למה?

ינון אזולאי: כי יש אילוצים.

כי אני צריך להתקשר לקרעי לשאול אותו למה הוא התכוון.

ינון אזולאי: אלכס, לפעמים לא טוב להגיד מה שיש.

אלכס קושניר: אני מודה בטעות.

בגלל הדבר הזה אני מבקש להאריך את ההתייעצות הסיעתית לשבע וחצי דקות כי צריך להתקשר לקרעי, לשאול מה הוא התכוון.

אלכס קושניר: צודק, מקבל.

אתה רואה, כשאתה מדבר לעניין אני משתכנע.

שלומית ארליך: אז מי מצטרף להסתייגויות של חבר הכנסת קרעי וסיעת הליכוד?

ינון אזולאי: סיעת ש"ס.

ויהדות התורה על כל חלקיה.

ינון אזולאי: ויש שם חלקים.

אלכס קושניר: ואתה מוסמך לדבר בשם כל החלקים?

כן.

נגמר לי עוד דקה ההסמכה הזאת.

שלומית ארליך: ההסתייגות הראשונה היא לפני סעיף 1.

ולדימיר בליאק: אתה יודע, אני חושב שאם הייתם מקדמים את התקנת הסיבים האופטיים במגזר לא הייתם צריכים שבע וחצי דקות להתייעצות.

תעשה לי טובה, תפסיק לטפל לי בסיבים שלי במגזר, בילדים שלי בהשכלה.

תאמין לי, אני לא מתבייש, לא בילדים שלי, לא בחינוך שלהם, אנחנו לא מפארים את הסטטיסטיקות של רצח במשפחה ואלימות במשפחה.

אלכס קושניר: חבר'ה, לא, רגע, יעקב, אני מבקש, את הוויכוח הזה בהתייעצות הסיעתית.

תעשה לי טובה, תן לי לחנך את הילדים שלי ואת הסיבים שלי ותחנך אתה את שלך.

עכשיו, מאחר שאתה גם חבר כנסת חדש אני רוצה לשוטט איתך בפרוטוקולים, אני הייתי יושב ראש ועדת חוקה - - -

ולדימיר בליאק: עדיין חדש?

ולדימיר בליאק: לפני שבעה חודשים אמרת לי שאני חדש.

רגע, הייתי יושב ראש ועדת חוקה והחברים שלך מיש עתיד ומישראל ביתנו, אני אראה לך איזה הסתייגויות הם הביאו בצר להם כשהם היו צריכים לעצור, חוקים של קורונה אגב, לא חוקים פחות חשובים.

ולדימיר בליאק: לא, רק אמרתי שעם תשתית אחרת לא היית צריך שבע וחצי דקות.

היו שם הסתייגויות מטופשות עשרות מונים מכל מה שתמצא פה.

ולדימיר בליאק: לא צריך להתרגש ככה.

בדיוק.

אבל תפסיק לטפל לי בסיבים, זה לא עושה –

ולדימיר בליאק: כן?

ולדימיר בליאק: אני אקח את זה בחשבון.

תודה.

כי אני לא מחנך את הילדים שלך ולא את השכונה שלך.

אלכס קושניר: בזה הסתיימה ההתייעצות הסיעתית לעשר ההסתייגויות הבאות.

איך אומרים?

פרשתי בשיא.

הלאה.

שלומית ארליך: הסתייגויות לפני סעיף 1, מטרה.

שלומית ארליך: זו ההסתייגות הראשונה.

שלומית ארליך: מטרה, מטרת החוק היא לאפשר לממשלה לגייס מספיק כסף כדי לממן את המס.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לממן נזקים שעשתה עקב חוסר תפקודה בגל הרביעי של הקורונה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

רביזיה.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לממן את חברי הכנסת הנורבגים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאבד את הריבונות בנגב.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאבד את המשילות בנגב.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: של מי זה?

של קרעי, יש פה טביעות אצבעותיו של חבר הכנסת קרעי.

אי אפשר להישאר אדיש לדברים האלה.

אלכס קושניר: לא, אגב כל פעם זה אותו דבר.

ינון אזולאי: אלכס, תגיד מה שתגיד, אני תמיד משנה.

אלכס קושניר: כן.

עברית שפה קשה, אין הרבה מילים נרדפות.

אם אחמד טיבי היה פה היה עוזר לנו קצת בכמה מילים נרדפות בעברית.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לחוקק חוקים.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: ברור, מה, אתה לא בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: נו באמת.

ינון אזולאי: אתה יודע, אתה משגע אותי, מביאים לך חוקים ואתה לא רוצה לחוקק?

דבר כל כך אלמנטרי ואתה נגד?

פשוט לא מצליח להבין את זה.

ינון אזולאי: אני מתפלא איך שלמה קרעי לא פה בשביל באמת להסביר את ההסתייגות הזאת.

כמה מחשבה הוא השקיע בה.

שלומית ארליך: לאפשר לשרת הפנים להסתיר כאבי בטן.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: אני לא בעד, עזוב אותי.

היינו בהתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: מי נגד?

ינון אזולאי: נמנעים.

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: אפילו רביזיה אני לא עושה על זה.

שלומית ארליך: לאפשר לבדואים לשלוט בנגב.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה למכירת ארץ ישראל.

אלכס קושניר: מי בעד?

אתה יכול להיות נגד ארץ ישראל?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

אני לא מאמין מה שקרה לישראל ביתנו.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה ולנשיא בית המשפט העליון לשלוט במדינה.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: אני בעד לשלוט, באמת מגיע להם שישלטו.

ינון אזולאי: האמת הם שולטים כבר.

אבל זה לא נשיא ונשיאה.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: סימנת רביזיה, היועצת המשפטית?

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה להכשיר את מעשה ההונאה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה להפוך את המדינה לדיקטטורה.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: לא, אני לא יכול על זה, אני לא מסכים.

אלכס קושניר: מי נגד?

התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אחר כך.

אלכס קושניר: לא התקבל.

ינון אזולאי: אנחנו נמנעים.

ינון אזולאי: אנחנו לא מצביעים בעד, אני נמנע.

אתה לא צריך להימנע, לא היינו בהצבעה.

ינון אזולאי: טוב, יאללה, בסדר.

אינו נוכח.

לא אושר.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לבטל את תפקידה של האופוזיציה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה להתבטל בפני בג"צ.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה להפוך את המדינה לדיקטטורה.

ינון אזולאי: אבל הוא אמר את זה, זו פעם שנייה, זה חוזר.

שלומית ארליך: לא, היה להכשיר את מעשה ההונאה.

ינון אזולאי: לא, היה דיקטטורה.

היה דיקטטורה.

בואי נתחיל מהתחלה.

ולדימיר בליאק: המחולל מזייף.

ינון אזולאי: רק תראה כמה אנחנו תופסים ראש ב - - -

ערניים.

אלכס קושניר: מתייחסים ברצינות.

רק דברים ענייניים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כל מה שהיה זה לא ענייני?

גברתי השרה, מה שלומך?

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לאשר נישואים אזרחיים.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: זה החוק הזה רוצה לאפשר לממשלה?

אנחנו בעד או נגד?

ינון אזולאי: זה הפוך על הפוך.

ינון אזולאי: זה מה שאתם רוצים לעשות בחוק הזה.

אלכס קושניר: לא, זה מה שקרעי טוען שאנחנו עושים.

לכן אנחנו בעד ההסתייגות.

אלכס קושניר: אז אתם בעד?

ינון אזולאי: כן.

נחשפה הכוונה האמיתית.

אלכס קושניר: אוקיי, אז אתם בעד?

ינון אזולאי: בעד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אתה נגד?

הבוס שלך ישמע שאתה נגד נישואים אזרחיים?

הלך עליך.

אלכס קושניר: לא, אני לא עושה את זה בחוק הזה, אני עושה את זה בחוק אחר.

אלכס קושניר: אל תדאג.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: אני רוצה שתחשוב עוד פעם.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לבטל את בתי הדין הרבניים.

אלכס קושניר: מי בעד?

על זה צריך התייעצות סיעתית.

ינון אזולאי: לא, הוא כבר שאל, לא משנה.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אורית פרקש הכהן: מי כתב את זה?

אורית פרקש הכהן: קרעי ככה משתעשע איתכם?

איתנו?

איתכם הוא משתעשע.

לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לחוקק חוקים פרסונליים.

ינון אזולאי: זה נכון, הוא צודק.

הוא איש חכם, קרעי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לחלק 53 מיליארד שקל.

ינון אזולאי: רק שנייה, התייעצות סיעתית פה.

ינון אזולאי: לא, לא, 53 מיליארד זה כבר כסף גדול.

ולנו כלום.

אלכס קושניר: חוזרים ב-14:54.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, אנחנו צריכים אותך פה בהצבעות איתנו כי אנחנו פה ברוב דחוק.

עד ששכנעתי אותו בשתיים-שלוש הסתייגויות אתה הופך לי אותו עוד פעם.

ינון אזולאי: רביזיה על זה.

שלומית ארליך: רביזיה על ההתייעצות?

ינון אזולאי: אתה יודעת מה?

ינון אזולאי: גם על זה.

ינון אזולאי: אפשר עכשיו לעשות אותה?

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לממש את האידיאולוגיה האנטי ציונית שלה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: לאפשר לממשלה לממש את רעיונותיה הפרוגרסיביים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

אפשר להסביר רגע את האחרון?

ינון אזולאי: תסביר את זאת שעכשיו מגיעה.

שלומית ארליך: להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה כדי לשרוד בתמיכת מפלגות אנטי ציוניות.

ינון אזולאי: אתה רואה, למשל פה הוא הוסיף את המילים 'כדי לשרוד מפלגות אנטי ציוניות'.

ינון אזולאי: הוא שינה ממה שהוא עשה בקודמים.

הרבה יותר ברור עכשיו.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

רביזיה.

שלומית ארליך: למנות רב רפורמי לרב ראשי.

אלכס קושניר: מה?

אלכס קושניר: לא הבנתי מה כתוב.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה למנות רב רפורמי לרב ראשי.

אלכס קושניר: מי בעד?

בלי ההוצאות הוא לא יסכים להיות רב.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה היא להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לאפשר לשרי הממשלה החדשה להתחמק מביקורת ציבורית.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

על הקשקש.

לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

ינון אזולאי: זה חייב לחזור לשולחן הדיונים עוד פעם.

שלומית ארליך: לאפשר לראש ממשלה להמשיך לכתוב ספרים כושלים.

ינון אזולאי: רגע, התייעצות.

אלכס קושניר: מי בעד?

ינון אזולאי: אמרתי כבר התייעצות בעניין הזה.

אלכס קושניר: אמרת?

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: 14:58.

אלכס קושניר: התחילה הישיבה.

דנו בהסתייגות הזאת של שלמה קרעי ואני חושב שהוא צודק במאה אחוז ולכן אנחנו נצביע בעד ההסתייגות הזו.

אלכס קושניר: אוקיי, אז מי בעד ההסתייגות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רביזיה.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר לראש הממשלה להמשיך למחוק פוסטים בפייסבוק.

אלכס קושניר: מי בעד?

מה זה פוסטים?

מה זה פייסבוק?

תסביר לי.

אלכס קושניר: תצביע.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

ינון אזולאי: אנחנו נמנעים הפעם.

מה שאני לא מבין אני לא מצביע.

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

מאיר יצחק הלוי: אפשר שאלה?

מאיר יצחק הלוי: אפשר פעם לברר את הנושא של ההסתייגויות האלה?

אלכס קושניר: יצא נוהל חדש.

אל תעשה את זה, יום אחד אתה תצטרך את זה.

מאיר יצחק הלוי: מאוד מאתגר אותי לשמוע את ה – מחמת כבודה של הכנסת, באמת אני אומר לכם.

אלכס קושניר: אתה צודק.

מאיר יצחק הלוי: מאוד מאתגר אותי לקיים דיון, תסלח לי, על השטויות האלה.

אלכס קושניר: אתה צודק.

מאיר יצחק הלוי: זה פשוט בלתי נסבל.

תקשיב אליי, אדוני - - -

מאיר יצחק הלוי: יש תעלולים שאני יכול להבין אותם, אבל יש דברים שהם לועגים לנו.

אדוני ראש העיר, כשאני הגעתי לפה לכנסת הייתי ראש עיר, הייתי פעיל כמוך - - -

אלכס קושניר: בוא נפתח את זה אחר כך.

לא, חצי מילה, מה אכפת לך?

אני מוריד לך ארבע התייעצויות סיעתיות.

ינון, סגור איתו הכול.

באתי לפה לכנסת, שאלתי את האנשים מה העבודה פה, אצלי זה היה תאונת עבודה שהגעתי לכנסת והסבירו לי, מדברים, מדברים, מדברים, מדברים, אמרתי, רגע, מה התכלס?

אני בא ראש עיר, בלילה מחליט החלטות, בבוקר מתחילים להזיז את הדברים, העסק עובד, אמרו לי: זה פרלמנט.

פרלמנט זה מלשון פרלה, פרלה בצרפתית, למי שלמד ליבה, זה דיבור.

זה הכלים שיש לפרלמנט.

מאיר יצחק הלוי: כן, אני יודע את זה, אני חושב שהסתייגות זה דבר מצוין, רק שתראה - - -

אתה מכיר את מיקי איתן?

אתה מכבד אותו?

מאיר יצחק הלוי: אני מכבד את כולם.

יפה.

מיקי איתן עמד פעם במליאת הכנסת ודיבר 24 שעות ברצף, בפיליבסטר גדול, מי איתן, שאתה היום אומר פִּייי.

זה התפקיד שלנו, זו הדרך שבה אנחנו מוחים על דורסנות.

מאיר יצחק הלוי: בסדר, אני בעד, להסתייג - - -

זו הדרך שאנחנו עובדים ויום אחד, הרב הלוי, אתה תשתמש בזה גם כשתהיה באופוזיציה, אם תעברו את אחוז החסימה בכלל.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר לך - - -

רגע, התייעצות, שנייה.

אלכס קושניר: לא, רגע, אפשר לעבור להסתייגות?

אלכס קושניר: עוד לא הקראנו את ההסתייגות בכלל.

אז מה?

אלכס קושניר: אבל שנייה, אין על מה.

על הפייסבוק, לא?

שלומית ארליך: לא, את זה עברנו כבר.

שלומית ארליך: מטרת חוק זה לאפשר ליו"ר ועדת הכספים לקצץ בקצבאות.

ינון אזולאי: התייעצות.

ינון אזולאי: שלוש דקות הפעם אני אעשה לך.

שלוש דקות.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אני רוצה להצביע על ההסתייגות, הזמן עבר, ההתייעצות הסיעתית הסתיימה.

אלכס קושניר: מי בעד ההסתייגות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: ההסתייגות לא התקבלה.

אלכס קושניר: לא אושר.

אלכס קושניר: טוב, נמתין להם עוד שלוש דקות.

ולדימיר בליאק: זמן סביר.

אלכס קושניר: שלומית, אני רואה שאף אחד לא נמצא כאן, אנחנו יכולים לא להצביע על ההסתייגויות?

שלומית ארליך: מי שהגיש את ההסתייגויות אלה הם חבר הכנסת קרעי, ליכוד, ש"ס ויהדות התורה ואף אחד לא נוכח, אז כן.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: אז מה שאנחנו נעשה, אנחנו נתכנס כאן בשעה 16:30 כדי להצביע על הרביזיות שהוגשו עד עכשיו ולאחר מכן ב-17:30 אנחנו נתכנס בוועדת הכנסת כדי לדון על הנושאים החדשים ואחר כך נחזור לכאן על מנת לסיים את הדיון בחוק.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רוצה לחדש את הדיון כאן ולהגיד תודה לחברי ועדת הכנסת ועובדי ועדת הכנסת ויושב ראש ועדת הכנסת על זה שלמרות אווירת תחילת פגרה נשארו כאן כדי לתת לנו, חברי ועדת הכספים, את השירות ואני רוצה לחדש את הדיון מהמקום שעצרנו בו.

אלכס קושניר: שלומית, בבקשה.

שלומית ארליך: עצרנו בהסתייגויות שאותן לא הקראנו ולא הצבענו בנוגע לסעיפים שעליהם הוגשו טענות נושא חדש, אתה רוצה לחזור על ההסתייגויות?

ינון אזולאי: כמה יש לנו אם לא הן?

אלכס קושניר: רק שלך נשארו.

שלומית ארליך: 30-25 הסתייגויות.

ינון אזולאי: לא, אבל יש חוץ מזה עוד הסתייגויות אחרות.

אלכס קושניר: לא.

שלומית ארליך: מה שהוגש של קרעי?

ינון אזולאי: לא, שלי, יש הסתייגויות על הסעיפים שלא דנו עליהם, שהלכו לנושא חדש?

ינון אזולאי: לזה את מתכוונת?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: אוקיי, על זה אני כן רוצה כי יש שם גם קרן העושר, על זה אני כן רוצה לחזור.

ינון אזולאי: נעשה את זה זריז.

אלכס קושניר: קדימה.

שלומית ארליך: אוקיי, אז אנחנו חוזרים להסתייגויות לסעיף 1 להצעה.

שלומית ארליך: בסעיף 1 במקום המילא 'תימחק' יבוא 'לא תיקרא'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 1 ו-7, בסיפא יתווסף הסכום שמעבר לסכום השנוי במחלוקת, יופקד בידי גוף חיצוני ואובייקטיבי אשר את זהותו תקבע ועדת הכספים של הכנסת.

ינון אזולאי: אני רק במילה אחת, להסביר את זה ונמשיך.

ינון אזולאי: העניין הוא, אם אתם זוכרים שדיברנו שיש שומה אחת, שומה שתיים, חייב שתמיד יהיה גם בדברים האלה גוף אובייקטיבי שאני חושב שזה ראוי ונכון לעשות את זה על מנת שהנישום גם ירגיש שבאמת לא רוצים דווקא את רעתו ולכן אני הגשתי את זה.

ינון אזולאי: אפשר להצביע.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 3.

שלומית ארליך: סעיף 3 יימחק.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 3 תובא הארכה משמעותית לפרק הזמן לגביית הכנסות המדינה להיטל משאבי טבע, התיקון יוביל לעיכוב של כשלוש וחצי שנים בהליכי גביית מס לעומת המצב כיום.

ינון אזולאי: זה מה שאנחנו עשינו, שהבאנו את התיקון של השנתיים.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: רק אם את יכולה לקרוא לפי מספר סידורי, כמו מקודם, יותר קל לי.

שלומית ארליך: אוקיי, אז אני עדיין בסעיף 10.

שלומית ארליך: סעיף 4 יימחק.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: גם בסעיף 4, העניין של הארכה של הליכי השומה לאחר השגה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 4 במקום הרישא 'עד' יבוא 'לאחר'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לסעיף 6, ביחס לסעיף 21(1), 23, 24, 27 ו-41 לחוק העיקרי מובהר כי הוראות סעיפים אלה יחולו על אי הגשת דוחות לפי תקנות מיסוי רווחים ממשאבי טבע (מקדמות בשל היטל רווחי נפט) בתקנות מיסוי רווחים ממשאבי טבע (מקדמות על חשבון היטל רווחי יתר).

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: סעיף 7, במקום 'תימחק' יבוא 'לא תיקרא'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: עוברים לסעיף 11, אחרי המילים 'בסכום העולה על 500,000 שקלים חדשים' יבוא 'או גירעון העולה על 50% מהמס שהוא חייב בו, לפי הנמוך ביניהם'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 11, במקום 'בשיעור של 30% מסכום הגירעון' יבוא 'בשיעור של 29% מסכום הגירעון'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: פה יש סדרה של הסתייגויות אז אנחנו הולכים לסוף הסדרה, אני במספר סידורי 28, בסעיף 11, במקום 'בשיעור של 30% מסכום הגירעון' יבוא 'בשיעור של 19% מסכום הגירעון'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 11 במקום '500,000 שקלים' יבוא '500,000'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: במקום 'בשיעור של 30% מסכום הגירעון' יבוא 'בשיעור של 18% מסכום הגירעון'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: זאת עוד פעם סדרה אז אני עוברת לסוף, בסעיף 11 במקום 'בשיעור של 30% מסכום הגירעון' יבוא 'בשיעור של 1% מסכום הגירעון'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: הסתייגויות לסעיף 13, במקום המילים 'החשב הכללי במשרד האוצר' יבוא 'ועדת הכספים של הכנסת תקבע מי יהיה הנאמן'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: אחרי המילים 'בסעיף זה החשב הכללי' יבוא 'ובתנאי שהכספים ינותבו לפרויקטים חדשים'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: יתווסף סעיף קטן (א) שלפיו כספים המנוהלים בקרן על ידי החשב הכללי ינותבו לרשת לביטחון תזונתי, לפתרון משבר הדיור ועבור שבעת בתי החולים הציבוריים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

ינון אזולאי: אגב פה, סתם בגדול, טעות שלי, לא שלכם, זה בקרן העושר ולא בקרן החשב הכללי כי בקרן החשב הכללי אי אפשר, כן הייתי רוצה שם שזה יהיה בדיור.

ינון אזולאי: בסדר, בשביל הבהרה של העניין, שיושקע בדיור כי אנחנו יודעים שהדיור היום - - -

אלכס קושניר: אתה יודע שבנורבגיה הם מממנים את הפנסיות באמצעות הקרן הזאת, באופן מלא?

אלכס קושניר: זה משהו מדהים.

ינון אזולאי: אז רגע, הנורבגים שפה, מה התפקיד שלהם?

אלכס קושניר: לדאוג לזה שזה יקרה בישראל.

אורי מקלב: מה, הפנסיות הממשלתיות?

אלכס קושניר: כן.

אורי מקלב: אבל אין שם הרבה עובדים, תראה כמה עובדים יש לנו.

אורי מקלב: פה יש יותר נורבגים מאשר שם.

נירה שפק: חיכיתי מתי זה יבוא.

אלכס קושניר: ממשיכים.

שלומית ארליך: אנחנו עדיין בסעיף 13 בסעיף קטן (א)(4), כספים המנוהלים בקרן על ידי החשב הכללי ינותבו לפי החלטת ועדת הכספים של הכנסת.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 13, אחרי המילים 'בידי החשב הכללי במשרד האוצר' יבוא 'ובפיקוח ועדת הכספים של הכנסת'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 13, בכל מקום שמופיע 'החשב הכללי' יבוא 'הנאמן שקבעה ועדת הכספים של הכנסת'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 13 תימחק פסקה (ד) ובמקומה יבוא 'כספים המנוהלים בקרן לתקופת הביניים אשר יש להשיבם לנישום בשל זכאותו להחזר היטל ששולם ביתר ייעשה על ידי קיזוז תשלומי המס העתידיים של אותן החברות'.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: סעיף קטן (ה), לפיו החשב הכללי ידווח לוועדת הכספים אחת לרבעון לעניין הכספים המנוהלים בקרן לתקופת הביניים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: לא התקבל.

אלכס קושניר: לא אושר.

שלומית ארליך: זהו.

שלומית ארליך: סיימנו.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להצבעה על סעיפי החוק.

ינון אזולאי: אלכס, שאלה קטנה, סתם בשביל העניין, אני לא יודע אם יש פה מישהו מרשות המסים על הנושא של הקרן של הנגב.

ינון אזולאי: ידוע לך?

ינון אזולאי: דיברו איתך על זה?

אלכס קושניר: לא, לא דיברו איתי על זה.

נירה שפק: אני רשמתי לי, ינון.

אלכס קושניר: האמת שגם לי חידשת.

ינון אזולאי: אתה יודע מה?

ינון אזולאי: שישלחו לנו תשובה לוועדת כספים לנושא, כי זה חשוב מאוד הנושא, זה היה בששינסקי 2, שיחזור הכסף לקרן הנגב.

אלכס קושניר: וזה לא שונה בגלל קרן העושר?

ינון אזולאי: אני לא יודע בדיוק מה, פה לא ראינו כלום מהסיפור הזה.

ינון אזולאי: הייתי שמח לדעת, אפילו שיחזירו לך תשובה לוועדה, אליך, אני חושב שזה חשוב מאוד.

אלכס קושניר: אפרת.

ינון אזולאי: את מכירה את הסיפור של קרן הנגב, שהובטח פה בוועדה בששינסקי 2 שהכספים שיילקחו יחזרו כקרן לנגב עצמו, לפיתוח שלו?

ינון אזולאי: את מכירה את הסיפור הזה, את יודעת על מה מדובר?

אפרת רייטן: אני לא מכירה וזה גם לא מקבל ביטוי בחוק.

אלכס קושניר: לא, זו שאלה שלא קשורה לחוק.

ינון אזולאי: היא לא הוזכרה בחוק ולכן גם בדיונים זה לא הועלה פה ותוך כדי העלה את זה אחד מראשי הרשויות בנגב ולכן אני שואל את זה.

ינון אזולאי: אבל אוקיי, אז אנחנו מבקשים לבדוק את הנושא הזה ולחזור, עכשיו זה גם ככה הצבעה על החוק, אבל חשוב לנו לדעת.

אלכס קושניר: האמת שזה חדש לי מאוד, אנחנו נבדוק.

אלכס קושניר: אפשר לעבור להצבעה על הסעיפים?

שלומית ארליך: אז כמה הבהרות.

שלומית ארליך: לגבי סעיף 1, כשהקראתי את הנוסח הקראתי שבמקום 'את יתרת ההיטל שהינה שנויה במחלוקת יבוא לשלם 75% מיתרת ההיטל הנובעת ממנה', כלומר מה שהסעיף יאמר זה שאם נמסרה לחייב בתשלום ההיטל החלטת פקיד שומה לגבי ההשגה הוא יהיה חייב תוך 15 ימים מיום מסירת ההודעה לשלם את יתרת ההיטל הנובעת ממנה, מהחלטת פקיד השומה, ואם הוגש ערעור אז הוא יצטרך לשלם 75% מיתרת ההיטל הנובעת ממנה.

ינון אזולאי: זה בעצם במקום ה-100%.

אורית פרקש הכהן: סליחה, אני חייבת לשאול, הנוסח הזה מתואם עם רשות המסים?

אלכס קושניר: כן.

אורית פרקש הכהן: כי זה עדיין 75% ממה ששנוי במחלוקת?

שלומית ארליך: זה בדיוק מה שאני רוצה להעלות, שבעצם דיברנו לגבי השאלה האם מדובר באמת מהסכום ששנוי במחלוקת, ואני מבינה מבחינתכם ש-?

שלומית ארליך: את רוצה להסביר, אפרת?

אפרת רייטן: כן.

אפרת רייטן: יתרת ההיטל שנובעת מההחלטה בהשגה היא תמיד החלק ששנוי במחלוקת, זאת אומרת ההחלטה וההשגה או הצו, כמו שזה מכונה, יוצא על החלק השנוי במחלוקת, החלק שהוא לא מוסכם.

אפרת רייטן: החלק שמוסכם בעצם משולם.

אפרת רייטן: החלק, או כמו שהחוק מכנה את זה, יתרת ההיטל שנובעת מההחלטה על ההשגה היא החלק, כמו שאמרתי, ששנוי במחלוקת ועליו ישולם 75%.

אלכס קושניר: בואי נעשה את זה פשוט, בדוגמה.

אלכס קושניר: יש שומה עצמית של 100 מיליון ויש שומה של פקיד שומה 200 מיליון.

אלכס קושניר: 100 מיליון משולם בכל מקרה ועוד 75 מיליון משולמים כ-75% מהיתרה?

אפרת רייטן: לאחר אישור החוק, בדיוק כך.

ינון אזולאי: סתם בשביל ההבנה, זו הנקודה שעליה דיברנו, שבעצם אם אתה לוקח את הכול ונותן מזה 75% זה עוד איכשהו נשמע הגיוני, פה כל כולו של אותו נישום נמצא בידיים של רשות המסים ולכן אמרתי שתשים את זה בגוף אובייקטיבי, בגוף שלישי, רק שלא יהיה ברשות המסים, שלא תהיה בידיים שלהם.

אלכס קושניר: אבל זה לא בידיים שלהם, זה מגיע לחשכ"ל ונמצא בחשכ"ל.

ינון אזולאי: בסדר, הוצאת ממנו את הכסף, נגמר הסיפור נו.

שלומית ארליך: אפרת, מבחינתך גם לא צריכה להיות הוראה שמתייחסת ליתרת ההיטל שאינה שנויה במחלוקת?

שלומית ארליך: את אומרת שבשלב הזה אנחנו נמצאים, למרות שהייתה פה הוראה כזאת בעבר, שאנחנו נמצאים במצב שבו מה שנשאר זה הסכום ששנוי במחלוקת?

אפרת רייטן: נכון, אני אחדד שוב.

אפרת רייטן: מה שלא שנוי במחלוקת - - -

אלכס קושניר: שולם בכל מקרה.

אפרת רייטן: בדיוק, משולם בכל מקרה לאחר שהוגשה ההשגה וגם לאחר שהוגש הערעור.

אפרת רייטן: ההבדל כאן הוא שאחרי שיצאה החלטה בהשגה, אם הוגש ערעור תהיה חובה גם לשלם 75% מהסכום ששנוי במחלוקת, זאת אומרת מההחלטה של הצו, ההחלטה שניתנה בהשגה.

אפרת רייטן: זה רק הסכום ששנוי במחלוקת.

שלומית ארליך: אז בעצם הנוסח נשאר לשלם 75% מיתרת ההיטל הנובעת ממנה, מההחלטה.

אפרת רייטן: נכון, 'ממנה' הכוונה להחלטה בהשגה שהוא החלק השנוי במחלוקת.

אורית פרקש הכהן: אני כן רוצה לדייק, כי אנחנו כאן ברגע הזה ואני כן הבנתי שעשו עכשיו שינויים ברשות המסים ואני רוצה לוודא שמה שכתבתם משקף את אותו מנגנון קודם, פשוט דייקתם בנוסח.

שלומית ארליך: לא שינינו שום דבר מהנוסח הקודם.

אלכס קושניר: לא שינינו.

אפרת רייטן: לא שינינו, אנחנו מדברים על תשלום של 75% מהחלק של ההיטל ששנוי במחלוקת.

אורית פרקש הכהן: זאת אומרת גם הנוסח הזה משמעותו 75% מהסכום ששנוי במחלוקת?

אפרת רייטן: נכון, אני שוב אומרת, זה בנוסף לחלק שאינו שנוי במחלוקת שצריך לשלם.

אורית פרקש הכהן: זה מה שהיה קודם, אז למה בעצם לשנות את הנוסח?

אלכס קושניר: לא משנים את הנוסח, מדייקים אותו.

אורית פרקש הכהן: לא, את הניסוח, המילים שהיא השתמשה.

אלכס קושניר: לא משנים.

אורית פרקש הכהן: אמרת מהסכום של ההיטל.

אלכס קושניר: לא, היא רק רצתה לוודא מה שאת רוצה לוודא עכשיו.

ינון אזולאי: לא 50%.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 1?

אלכס קושניר: להרים את היד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 1 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 2, התיקון הניסוחי שהכנסנו בו היה בהתאם להערה שדיברנו עליה בדיון הקודם, שבמקום בסיפא יראו אותו כמי שלא הגיש את אותם דוחות, זה יהיה דוח מקדם ההיטל או את דוח רווחי ההיטל, פשוט מנינו אותם במילים כדי שזה לא יהיה מבלבל, לפי העניין.

שלומית ארליך: למעט זה זה רק תיקונים נוסחיים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 2?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 2 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 3, אנחנו מצביעים עליו עם 24 חודשים במקום 12 חודשים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 3 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 4, זה הסעיף שאמרנו במקום שישה חודשים יהיה 12 חודשים בהחלטת השגה.

ינון אזולאי: הגדלנו את הזה שלו ביחס?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 4 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: התווסף פה סעיף 15א שאומר שהוראות סעיף 147 לפקודה יחולו בשינויים המחויבים על שומה לפי פרק זה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 5 לא היו תיקונים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 5?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 5 אושר כנוסח הוועדה.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 6 גם לא היו לנו תיקונים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 6?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 6 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 7, גם כן, זה בעצם לשלם 75% מיתרת ההיטל על רווחי יתר הנובעת ממנה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 7 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 8 אין תיקונים.

אלכס קושניר: סעיף 8, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 8 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 9 גם אין תיקונים.

אלכס קושניר: סעיף 9, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 9 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: בסעיף 10 גם אין תיקונים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 10?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: סעיף 10 אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 11 זה הסעיף עם נושא הגירעון שהוחלט שהוא חוזר לנוסח המקורי כמו שמופיע בפקודה, השיעור יורד ל-15%.

אלכס קושניר: פרט לתוספת של 500,000 שקל.

שלומית ארליך: עד תוספת של 500,000 שקלים חדשים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 12 זה הסעיף שהכנסנו בו את אישור ועדת הכספים לשנות את התוספת השנייה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: זו הייתה ההסתייגות שלך.

ינון אזולאי: זה אישור?

אלכס קושניר: אישור.

ינון אזולאי: אני נמנע בזה.

אלכס קושניר: ינון נמנע.

אלכס קושניר: נצביע עוד פעם.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

ינון אזולאי: נמנע.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 13, זה הסעיף שמתייחס לקרן בתקופת הביניים, שם, אפרת, רק ביקשנו להעביר לעניין סעיף קטן (א)(1) אם הם שולמו ללא השגה או ערעור.

אפרת רייטן: בעצם הסעיף הזה קובע את התנאים שבהתקיים אחד מהם הכספים יועברו לקרן העושר מקרן הביניים כשהמשמעות היא שהם כספים סופיים, שלא כפופים לאפשרות החזר.

אפרת רייטן: הסעיף הראשון, רק להבהיר, מדבר על סכומים ששולמו בהתאם לדוח שהוגש לפי סעיפים 13 20 יד כשהכוונה היא לדוח של השומה העצמית, זאת אומרת זה הדוח שהנישום הגיש, שהוא למעשה לא חולק על השומה העצמית שלו, וכספים שהוגשו בהתאם לדוחות האלה הם כספים סופיים במובן הזה ולכן הם מועברים גם כן לקרן העושר.

אפרת רייטן: בסעיף השני זה כספים של חוב מס סופי.

שלומית ארליך: אוקיי, אז הנוסח נשאר כפי שהוא.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ג) שאומר שיתקיים לגבי כספים המנוהלים בקרן לתקופת ביניים תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (א)(1) או (2), בעצם אותם תנאים שעכשיו אפרת דיברה עליהם, כתוב עכשיו בנוסח ההצעה 'ינוהלו אותם כספים בצירוף רווחי השקעות ובניכוי ההפסדים לפי הוראות סעיף 53'.

שלומית ארליך: דיברנו על זה שצריך להעביר כשהכוונה היא לא להמשיך לנהל את הכספים בהתאם לסעיף 53 אלא להעביר אותם לקרן, לכן במקום 'ינוהלו' אנחנו נכתוב 'יועברו' אותם כספים לקרן שתוקם לפי הוראות סעיף 53א.

ינון אזולאי: זו קרן העושר?

שלומית ארליך: זו קרן העושר.

ינון אזולאי: שיועברו לקרן העושר?

אלכס קושניר: יחד עם הרווחים של קרן החשכ"ל.

שלומית ארליך: סעיף קטן (ד) נשאר כמו שהוא.

שלומית ארליך: מופיעה שם המילה 'נישום', זה צריך להיות לבעל זכות הנפט של מיזם נפט או לבעל זכות לניצול משאבי טבע בהתאם לטרמינולוגיה שמנוסחת בכל הוראות החוק.

שלומית ארליך: סעיף קטן (ה), בעצם ביקשנו לנסח סעיף שמתייחס להחזר הכספים לנישום בצירוף הפרשי הצמדה וריבית כיוון שסעיף קטן (ד) מדבר על זה שכספים שמנוהלים ויש להשיב אותם בשל זכאות להחזר היטל ששולם ביתר יועברו לאוצר המדינה, אבל אין בעצם הוראה שמדברת על זה שזה צריך לחזור לנישום.

שלומית ארליך: לכן אנחנו נוספים סעיף קטן (ה), כספים שיש להשיבם לבעל זכות נפט או בעל זכות לניצול משאב טבע לפי העניין בשל זכאותו להחזר היטל ששולם ביתר יושבו לבעל הזכות ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 159א לפקודה בשינויים המחויבים, שזה בעצם הסעיף שמדבר על הפרשי ההצמדה והריבית.

שלומית ארליך: זאת אומרת ההוראה הזאת קובעת שהכסף ששולם ביתר צריך לחזור לבעל הזכות עם ריבית והצמדה.

שלומית ארליך: הוועדה ביקשה להכניס פה סעיף שנוגע לדיווח שאותו כבר הקראנו, שזה יהיה דיווח אחת לשנה על סכומים שהועברו לקרן עד מועד הדיווח לוועדה, רווחי השקעות והפסדים שנוכו ביחס לכספים כאמור בפסקה (1) ויתרת הכספים בקרן במועד הדיווח.

שלומית ארליך: ביקש חבר הכנסת ולדימיר שנוסיף גם פסקה שאומרת שעד הקמת הקרן לאזרחי ישראל, שזה קרן העושר, יתווסף גם דיווח בדבר הכנסות המדינה מההיטל בחלוקה לפי משאבי טבע.

אלכס קושניר: אנחנו נשאיר את זה רק ההיטל ולא נבקש מרשות המסים את החלוקה למשאבי הטבע.

אלכס קושניר: דיברתי איתם, העניין הוא שהם מנהלים את הספרים בצורה אחודה, זאת אומרת אם אנחנו נרצה לקבל דיווח על משאבי הטבע בנפרד המשמעות היא משמעות תפעולית מאוד מאוד קשה של פיצול הספרים, פיצול ספרי ניהול החשבון, ולכן אנחנו נסתפק בדיווח כללי.

שלומית ארליך: אז בעצם זה יהיה עד להקמת קרן לאזרחי ישראל, דיווח בדבר הכנסות המדינה מההיטל.

אורית פרקש הכהן: רשות המסים, למיטב הבנתי, מדווחת את זה גם ככה, המדינה מדווחת.

אלכס קושניר: החשכ"ל מדווח.

אורית פרקש הכהן: בדיוק, משם אנחנו יודעים כמה כסף יש בקופה.

שלמה כהן: החשכ"ל מדווח על סכום הכסף שיש, אנחנו לא יודעים לומר ממה.

שלמה כהן: החשכ"ל אומר מה הסכום, לא יותר מזה.

אלכס קושניר: וגם רשות המסים בעצם לא יודעת לעשות את זה.

שלמה כהן: נכון, אנחנו לא מקבלים את הנתון הזה מרשות המסים.

אלכס קושניר: כן, אבל אתם לא מחויבים לדווח על זה, זאת אומרת אתם מדווחים בלי מחויבות.

שלמה כהן: לא, אבל אנחנו לא מדווחים על המקור.

אלכס קושניר: כן, אבל לפי מה אתם מדווחים?

אלכס קושניר: זאת אומרת למה אתם מדווחים, יש לכם איזה שהיא חובה או שפשוט מתוך רצון טוב?

שלמה כהן: לא, כמו כל חשבון שלנו שאנחנו מנהלים בנפרד, זה מופיע בדוחות הכספיים שלנו.

אלכס קושניר: בסדר, אז אנחנו נכניס את החובה הזו לחוק.

שלומית ארליך: עוד פעם, על מה בדיוק אתם מדווחים היום?

שלמה כהן: אנחנו מדווחים על סכום הכסף שיש בקרן.

שלמה כהן: זה מה שאנחנו מדווחים ואנחנו לא יודעים להפריד את זה למקורות נכון להיום.

שלומית ארליך: אז יהיה בעצם דיווח על סכום הכסף בקרן.

נירה שפק: אני לא מבינה, אנחנו לא ביקשנו מהם לפצל ספרים, ביקשנו מהם לדווח.

אלכס קושניר: אבל זאת המשמעות.

אלכס קושניר: הם ידווחו, אבל המשמעות של דיווח לפי משאבי הטבע זה מבחינתם עכשיו פיצול ספרי ניהול חשבון.

אלכס קושניר: זה חתיכת אירוע תפעולי מאוד משמעותי.

נירה שפק: פעם בשנה אני חושבת שהם יכולים להרשות לעצמם ל - - -

אלכס קושניר: לא, נירה, המשמעות שזה היא שצריך עכשיו לחזור אחורה ולפצל את כל הכספים, הכסף מגיע הרי – המשמעות היא מטורפת מבחינה תפעולית וכשאנחנו שמים את העלות מול תועלת - - -

ינון אזולאי: רק להאיר משהו קטן, ב-א'.

ינון אזולאי: כשהיית חבר בוועדת כספים פה, עם חלק מאיתנו, ראית עד כמה שאפשר לפעמים להתעקש ולקבל גם את הדיווחים שלוקח זמן והם עושים את זה.

אלכס קושניר: אני מסכים איתך, אבל אנחנו מתעקשים כשצריך, במקרה הזה אני לא חושב שצריך.

ינון אזולאי: אתה קובע.

אלכס קושניר: בסוף כשאתה מדבר עם סגנית מנהל רשות המסים, שהיא אישה הגונה לכל הדעות, והיא טוענת שיש פה קושי תפעולי מאוד מאוד משמעותי.

אלכס קושניר: עכשיו, אם היה מדובר במשהו שמשפיע על גובה הכסף אז הייתי מתעקש, היות שמדובר על מידע אז במידה שאנחנו נראה בוועדה שיש איזה שהיא בעיה עם זה אז אנחנו נוכל לבקש לפצל את זה אחר כך, פר דיווח ולא לגרום להם עכשיו ללכת אחורה ולפצל את כל הספרים אחורה, זה חתיכת סיפור.

שלומית ארליך: רק עוד דבר אחד, הייתה בקשה בוועדה, יש סעיף היום שמדבר על החזר היטל רווחי יתר בעקבות דוח שמדבר על רווחי היתר ואומר שאם שולם היטל רווחי יתר שהוא יתר על הסכום הנובע מהדוח לפי סעיף 20יד תוחזר היתרה לבעל הזכות לניצול משאב טבע ששילם את ההיטל ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 159 שזה, שוב, הפרשי הצמדה וריבית והייתה פה בקשה לעשות את אותו סעיף גם ביחס, לא לרווחי היתר, אלא לזכות הנפט.

שלומית ארליך: אפשר לנסח סעיף שאומר שאם שולם היטל רווחי נפט יתר על סכום הנובע מהדוח לפי סעיף 13, שזה הסעיף של השומה, תוחזר היתרה לבעל זכות הנפט ששילם את ההיטל ויחולו לעניין זה גם הוראות סעיף 159א לפקודה שזה הפרשי הריבית וההצמדה.

שלומית ארליך: בעצם היום אין סעיף כזה - - -

אלכס קושניר: אפרת, איך מחזירים את הכסף היום במידה שיש מצב כזה?

אפרת רייטן: האמת שאני לא יודעת אם החזירו, אפשר לבדוק את זה.

אורית פרקש הכהן: סליחה, אני חושבת שזה סעיף מיותר, יש תקדים של בית משפט שאומר להחזיר את הכסף ולפי החלטה שלו מתנהלים.

אורית פרקש הכהן: הרי יש כאן הליך, לומר את זה זה מיותר.

ינון אזולאי: לא, רק השאלה איך מחזירים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 13?

ינון אזולאי: רגע, שנייה, רק לחדד את הנושא הזה.

ינון אזולאי: עד היום את הנפט שהחזרתם החזרתם את זה גם - - -

אורית פרקש הכהן: לא צריך את התוספת הזאת, אלכס, זה קשור להתנהלות רגילה של רשות מסים.

ינון אזולאי: לא, אבל השאלה, עד היום כשהחזרתם החזרתם את זה גם בריבית?

אלכס קושניר: לפי החלטה של בית המשפט.

שלומית ארליך: היא אמרה שהיא לא בטוחה שעד היום הם החזירו בכלל.

אפרת רייטן: נכון, צריך להגיד, הסעיף הזה קיים - - -

ינון אזולאי: שלא החזירו זה אמירה.

אלכס קושניר: כי לא היה צריך אולי.

ינון אזולאי: שלא היה צריך או שהיה צריך ולא החזרתם?

ג'ידא רינאוי-זועבי: ינון, זה מידע סודי.

אלכס קושניר: לא, נו, מספיק ,השעה 19:20.

שלומית ארליך: רגע, לא החזרתם כי אתם לא חושבים שיש זכאות או לא החזרתם כי לא יצא בפועל?

אפרת רייטן: לא, כי אנחנו לא חושבים ש - - -

שלומית ארליך: כי קיימת הזכאות בכל מקרה.

אפרת רייטן: נכון, הסעיף הזה קיים בחלק השני של החוק, בששינסקי 2, הוא לא קיים בששינסקי 1, זאת אומרת בחלק הראשון.

ינון אזולאי: כלומר יש מצב שהיה מגיע ולא החזירו?

אפרת רייטן: לא.

אורית פרקש הכהן: הם גם יכולים לעשות הסדר שמקזזים את זה ממשהו עתידי, לא נכנסים לרזולוציה כזו.

אפרת רייטן: אנחנו לא מתנגדים לתוספת של הסעיף הזה.

נירה שפק: יש אנשים שצופים בזום ומעירים את ההערות שלהם ואנחנו פה הנציגים שלהם, אז אני אגיד כאן בגלוי, כי כותבים לי, שליהיא מאדם טבע ודין טוענת שמכיוון שרשות המסים פועלת ומדווחת על פי משאבי טבע לא ברורה ההערה לפיצול ספרים כי מלכתחילה הם עובדים על פי מקורות.

נירה שפק: אני שואלת עכשיו שאלת הדיוט, כי אני לא מכירה, אבל אתה מציג כאן שבשיח זה מה שנאמר, אני מבקשת כאן לרשום הערה, היה וזה לא, ואנחנו נלך לבדוק את הנושא הזה, והיה ובאמת ההתנהלות היא על פי מקורות ומשאבים ולכן הטיעון שאנחנו מקבלים אותו עכשיו, כי אנחנו סומכים על מי שאמר אותו, אני אבקש לבדוק את הנושא הזה ואני אומרת לך שאני ממש בהתלבטות על הסעיף הזה.

נירה שפק: אני לא אעשה שום הסתייגות על זה כי אני סומכת על הבדיקה שלך, אבל אם יש ארגון שאומר שזה המצב אני מבקשת שהנושא הזה ייבדק לעומק ואם נצטרך נעשה הבהרה.

אלכס קושניר: אז אנחנו נתקן.

ינון אזולאי: לא, הוא לא נכנס כסעיף בכלל.

אלכס קושניר: לא, זה כן נכנס כסעיף, רק לא לפי חלוקה למשאבים.

נירה שפק: אני מעירה את ההערה של אדם טבע ודין לגבי החלוקה למשאבים, אני פה מייצגת עמדה כי הם לא פה על השולחן.

ינון אזולאי: אגב, חבר הכנסת טל היה צריך להעיר את ההערה הזאת כי הוא ממקימי אדם טבע ודין.

נירה שפק: לא, זה בסדר, אני רק אומרת שאנחנו בשקיפות, אני רוצה לדעת שזה באמת ככה.

אלכס קושניר: מירי סביון נמצאת בזום, מירי, אני אשמח אם תתייחסי.

מירי סביון: מה שאני רוצה לחדד בהמשך לדברים שאלכס אמר בעקבות הדברים שאמרתי לו שכרגע באמת כאשר אנחנו גובים את הכסף יש לנו את האפשרות לחלק אותו ובוודאי אנחנו יודעים איזה מיזמים שילמו ובגין איזה משאב זה, וכרגע כשקיבלנו החלטה על פרסום הנתונים האלה מה שהוביל אותנו זה הנושא של הסודיות ולכן פרסמנו את זה בהתאם לפירוט שפרסמנו וכרגע לא הפרדנו בין המשאבים.

מירי סביון: ההתייחסות שלי בנושא של המורכבות התפעולית שהופכת את זה למהלך מאוד מאוד מורכב הייתה בהתייחס לכספים שעוברים לקרן הזמנית ואחרי כן גם לקרן לאזרחי ישראל.

מירי סביון: ברגע שהכספים עוברים שם זה עובר באמת, כמו שאלכס אמר, למערכת של הנהלת חשבונות וניהול כספים ומאותו רגע זה בעצם כספים שעוברים כחשבון אחד ייעודי שכל כספי ההיטלים מגיעים אליו יחד ואז הם עוברים לניהול כולל של כל הכספים, ולכן המורכבות התפעולית מתייחסת לנושא של ניהול הכספים בהמשך.

מירי סביון: לגבי הנושא של דיווח על גביית הכספים, אז בהקשר הזה בוודאי שהנתון קיים וכרגע, אני אומרת שוב, ההחלטה איזה נתונים אנחנו מפרסמים ואיזה נתונים אנחנו לא יכולים לפרסם הייתה בהתאם לעקרונות כשלקחנו בחשיבה את הנושא של הסודיות מול הנושא של זכות הציבור לדעת ובהתאם לזה אנחנו כרגע פרסמנו פרסום יזום.

מירי סביון: לכן אני חושבת, שוב, אם רוצים לפתוח פה את הנושא של הפרסומים אז זה שוב להיכנס לנושא של הסודיות שהוא כרגע, אם אני מבינה נכון, לא נמצא על השולחן, ובהקשר של הדיווחים על הביצועים של קרן הביניים, אז באמת יש כאן את כל הנימוקים שגם אלכס פירט שמתייחסים למורכבות התפעולית המאוד מאוד מסובכת ברגע שאנחנו מתחילים לפצל את המשאבים האלה.

מירי סביון: הדיון לגבי פרסום הגבייה של המשאבים, באיזה פירוט אנחנו נותנים אותו זה דיון שקשור לעולם של הסודיות.

נירה שפק: אני לא ביקשתי את הפרסום, אני ביקשתי לבוא לכאן ולהציג מכיוון שיש את הכלי, לא אכפת לי באיזה מדרג.

אלכס קושניר: לא, אבל כרגע על פי החוק אי אפשר לעשות את זה, אם אני מבין נכון, נכון, מירי?

מירי סביון: כרגע החוק לא קובע מה מפרסמים, ברור שאם עושים דיווח לוועדת כספים זה שווה ערך לפרסום ואז ברור שכשמפרסמים נתון צריך לבדוק, לפני שקובעים בחוק שיהיה דיווח לוועדת הכספים צריך להתייחס לנושא של הסודיות.

מירי סביון: מכיוון שכרגע הנתונים שדובר עליהם אלה נתונים שכבר החלטנו שנכון לפרסם אותם ונכון לתת לציבור לדעת ובאיזון שבין הסודיות, מכיוון שזה נתונים מצרפיים, החשיפה פה של הגופים הספציפיים היא לא גדולה ולכן יש אפשרות לפרסם אותם בצורה מצרפית, אז ממילא לא עלה הנושא של הסודיות ואז אין מניעה לקבוע - - -

אלכס קושניר: לא, מירי, אני רוצה לחדד את השאלה.

נירה שפק: אני מבקשת, לפני חידוד, גם בזום נמצאת ליהיא מאדם טבע ודין.

נירה שפק: תעלה אותה לשתי דקות והיא תגיד, זה הכול..

אלכס קושניר: לא, בסדר, אנחנו שמענו את הטענות.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להבין, לגבי מקורות התקבולים חלה סודיות או לא חלה סודיות?

מירי סביון: אז אני אומרת שוב, אלה דברים שצריך לבחון כי אם מציגים את הנתונים האלה ברמה המצרפית אז כבר קיבלנו החלטה שכרגע מכיוון שיש פה משהו מצרפי שמערבב כמה - - -

אלכס קושניר: לא, רגע לפני שזה נכנס לקרן.

אלכס קושניר: הרי יש לכם את הנתונים, האם עליהם חלה חובת סודיות?

מירי סביון: אז אני אמרתי, ברמה של הגבייה זה נתון שגם אנחנו בצורה יזומה מפרסמים, אחרי ששקלנו את הדברים וגם קיבלנו פניות מגופים וגם עשינו חשיבה אצלנו כולל ועדה להסרת סודיות סביב מסירת נתונים וקיבלנו החלטה על נתונים שפרסמנו וכרגע הנתונים שפרסמנו זו גבייה כוללת של ההיטלים לפי שנים בצורה כזאת שאנחנו חושבים שבאמת מצד אחד לא עוברת על הסודיות ומצד שני נותנת מענה לזכות של הציבור לדעת.

מירי סביון: מעת לעת ישנן פניות מגופים שונים שמעוניינים שנפרסם נתונים מסוימים, נתונים נוספים בפירוט נוסף, והדברים האלה, כל בקשה כזאת נדונה לגופו של עניין, יש אצלנו ועדה ספציפית שמחליטה באיזה מצבים אפשר למסור נתונים נוספים ובאיזה מצבים אנחנו חושבים שזה מהווה הפרה של חובת הסודיות.

מירי סביון: זה התהליך הסדור שנעשה גם מול הגופים שבאמת יש להם פעילות מבורכת והם רוצים שנחשוף יותר ויותר מידע לציבור, אבל אנחנו צריכים גם להתייחס לנושא של חובת הסודיות שלנו ולכן כל בקשה לפירוט נוסף נדונה בוועדה בהליך מוסדר.

נירה שפק: אלכס, הדבר האחרון שאני רוצה זה לעשות פיליבסטר לעצמנו, אבל אני אומרת פה שבסוף אנחנו על הכיסא הזה כדי לאפשר לנו בקרה ומכיוון שיש בדיוק על הדבר הזה גוף שאומר שיש הליך משפטי - - -

אלכס קושניר: אין בעיה, אנחנו נשמע אותם, אבל אני רק רוצה לומר שאי אפשר בחוק אחד שאמור לטפל במשהו אחד לטפל בכל העוולות של העולם ולכן אנחנו נשמע את אדם טבע ודין, אבל אני כבר אומר לכם, ברגע שנסיים את חוק ההסדרים ונעביר את התקציב אנחנו נבחן את הסוגיה הזאת של הסודיות כאן בוועדה כדי לראות איך אפשר לחשוף יותר את המידע לציבור היות שמדובר במשאבי הטבע של הציבור.

נירה שפק: בדיוק.

אלכס קושניר: אבל לא עכשיו.

אלכס קושניר: כן, אדם טבע ודין, בבקשה.

ליהיא גולדנברג: תודה רבה, גם לחברת הכנסת וגם לאדוני היושב ראש.

ליהיא גולדנברג: אני לא רוצה להרחיב, כי באמת אתה צודק, הדיון פה הוא לא על סודיות ואנחנו העברנו לוועדה את העתירה שקיימת כרגע מבחינתנו בנושא של הסודיות.

ליהיא גולדנברג: עם זאת מבחינתנו, ואני גם חס וחלילה לא רוצה לטרפד את החוק הזה כי הוא חוק מאוד חשוב ואנחנו מברכים עליו, עם זאת הנושא של חלוקה על פי משאבים, אני לא רואה את הבעייתיות פה, יש דוחות של משרד האנרגיה שכבר היום מדווחים את התמלוגים בהתאם לאיזה משאב, אז ההבדל בין התמלוג והיטל, ברור לכולם שנמצאים פה, אבל בפועל מבחינת סודיות אין שום סיבה שהתמלוגים ידווחו בצורה אחרת וההיטל ידווח בצורה שונה.

ליהיא גולדנברג: כמו שנאמר פה, לא מדובר פה בעבודה נוספת של רשות המסים אלא במידע שיפוצל כפי שהוא מדווח כבר היום.

ליהיא גולדנברג: אז אם כבר הוועדה רוצה לשפר את המצב שקיים היום של ההיטל וסכום ההיטל שמדווח, אז לכל הפחות צריך לפתח אותו או לפרסם אותו על פי המשאב.

אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו מדברים על שלבים שונים.

אלכס קושניר: מה שכתוב פה בנוסח החוק זה הדיווח ברגע שהכסף נכנס לקרן העושר ואומרת כאן סגנית מנהל רשות המסים שהכסף נכנס לקרן החשכ"ל וברגע שהוא נכנס לקרן החשכ"ל הוא מתחיל להתנהל כמקשה אחת ולכן הפיצול, ברגע שהכסף עובר מקרן אחת לקרן שנייה, בלתי אפשרי.

אלכס קושניר: לגבי דיווח על סוגי התמלוגים או סוגי משאבי הטבע וההיטלים לפני הכניסה, את זה אנחנו נבחן אחר כך.

נירה שפק: נכון, על זה אנחנו מדברים, על לפני.

אלכס קושניר: בסדר גמור, אז אני שמח שאנחנו מסכימים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 13?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: ינון נמנע.

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 14 זה הסעיף שמדבר על הוספת התוספת השנייה, לא היו לנו שם תיקונים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 14?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: אושר.

שלומית ארליך: סעיף 15 זה סעיף התחולה, גם שם לא הכנסנו תיקונים.

אלכס קושניר: מי בעד סעיף 15?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הסעיף אושר.

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: אני רוצה להביא להצבעה את החוק.

אלכס קושניר: לפני שאני אצביע על החוק אני רוצה לומר כמה מילים, אני אמרתי תודה גדולה לעובדי ועדת הכנסת ואני חושב שתודה יותר גדולה, הרבה יותר גדולה, מגיעה לעובדי ועדת הכספים, בשעה הזאת, דקה לפני פגרה, וללשכה המשפטית שבמקום לשבת על חוק ההסדרים, שלומית, מצאתם זמן לדון בחוק החשוב הזה.

ינון אזולאי: זה לא במקום, הם יעשו את זה עוד.

אלכס קושניר: אני רוצה להגיד תודה לכל חברי הכנסת שנמצאים פה עד השעה הזאת, קואליציה ואופוזיציה כאחד, גם אני חייב לומר שהיה דיון ענייני וחשוב שבו כוועדה הצלחנו להשיג כמה הישגים.

אלכס קושניר: אני רוצה להגיד תודה גם לשרה אורית פרקש הכהן שנלחמה על החוק הזה שנתיים?

אורית פרקש הכהן: כן.

אלכס קושניר: והנה אנחנו פה לקראת האישור לקראת הקריאה השנייה ושלישית.

אלכס קושניר: ואני רק רוצה לומר שבסוף המטרה של החוק הזה הייתה להביא את הכסף לציבור, כסף שמגיע לו מרווחי היתר על שימוש במשאבי הטבע של כולנו.

אלכס קושניר: אני מאוד מאוד שמח שעשינו את זה עם האיזונים הנכונים ואני בטוח שהתיקון הזה יביא לכך שקרן העושר גם תקום יותר מהר וגם תגדל יותר מהר עבור כולנו, עבור הילדים שלנו ועבור הנכדים שלנו.

אלכס קושניר: ולכן אני רוצה להעלות להצבעה את הצעת החוק, חוק מיסוי רווחים ממשאבי הטבע (תיקון מספר 3), התשפ"א-2021, מ/14.

אלכס קושניר: מי בעד החוק?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: אושר.

אלכס קושניר: החוק אושר בוועדה ומוכן לקריאה שנייה ושלישית במליאה ואני גם מגיש רביזיה על החוק.

אורי מקלב: אני רק רוצה להודיע שאנחנו לא מגישים רביזיה בשל החשיבות וגם כל ההסתייגויות שחבר הכנסת ינון אזולאי עשה את זה במידה מאוד מאוד מועטה בעיקר בשל התחשבות גם בעובדים, בעיקר בעובדים של הכנסת.

אורי מקלב: חבר הכנסת מקלב, היות שאני למוד כבר ניסיון, לאו דווקא חברי כנסת שנמצאים בוועדה ובדיון מגישים אחר כך רביזיות.

ינון אזולאי: לא, אבל אני הייתי כן מצפה שתגיד מילה טובה לחברי האופוזיציה.

אלכס קושניר: אמרתי.

ינון אזולאי: הכול בסדר.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.