ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 59, 2021-09-14 16:00

גלעד קריב: אנחנו פותחים את הישיבה.

גלעד קריב: תודה לחברי הכנסת ששינו את לוחות הזמנים שלהם ונמצאים כאן איתנו בדיון.

גלעד קריב: אנחנו ננסה, גם על סמך העובדה שהרבה מהדברים נידונו בבוקר, לזרז את הישיבה.

גלעד קריב: נמצאים איתנו חבר הכנסת דוידסון, חבר הכנסת בגין וחבר הכנסת בליאק.

גלעד קריב: שוב תודה שבאתם.

גלעד קריב: יש לנו שני מערכי תקנות לדון בהם, האחד, ואיתו נתחיל, הוא היותר קטן, אלה תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל).

גלעד קריב: אני כבר אמרתי בפתח הדברים שהשינוי המרכזי שהוכנס לכאן הוא בעצם הטמעת ההגדרות החדשות של מחוסן ושל מחלים בכל מה שנוגע למתן פטור מבדיקות לאנשי צוות אוויר.

גלעד קריב: אני כבר גיליתי את דעתי בישיבה הקודמת שלא נוח לנו שכל המודל החדש הזה של מיהו מחלים ומיהו מחוסן יעוגן לראשונה בתקנות כאן בוועדה בלי דיון משמעותי ובלי הצגה מקצועית, אפידמיולוגית, של ההצדקה הזאת.

גלעד קריב: אני מזכיר שהיום בבוקר מנכ"ל המשרד אמר שהיום יתקיים דיון שרלוונטי להגדרות האלה עם צוות המומחים, צוות הטיפול במגפה, אז אנחנו מוצאים קצת קושי - - -

אילנה גנס: רק לגבי מחלימים.

גלעד קריב: בסדר גמור, אבל זה חלק מההגדרה.

גלעד קריב: אז כשמתקיים עוד דיון ברמה של הצוותים המקצועיים ואנחנו לא קיימנו דיון כללי כאן בוועדה אז אנחנו חושבים שזה לא מתאים.

גלעד קריב: בסופו של דבר אז גם התקנות האלה עומדות לכמה ימים.

גלעד קריב: היועץ המשפטי, כמה זמן התקנות הלאה?

נועה ברודסקי לוי: התקנות בתוקף למעשה עד ה-20 כרגע, בלי התיקון.

גלעד קריב: אבל הבקשה היא לכמה ימים?

נועה ברודסקי לוי: הבקשה היא עד יום - - -

גלעד קריב: עד ה-18 באוקטובר.

נועה ברודסקי לוי: כן.

גלעד קריב: אז אני אומר מראש, אילנה, תיכף נצלול לעניין, אני מציע שנאריך את התקנות כפי שהן היו עד אחרי סוכות, תגיעו לכאן, נהלו איתנו דיון רציני על מתווה ההגדרות החדש של מיהו מחלים ומיהו מחוסן ואנחנו נצעד איתכם יד ביד, אבל לא בדרך הזו.

גלעד קריב: תודיעי לנו את עמדת המשרד, שהיועצת המשפטית תודיע את עמדת המשרד.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, המלצתי לחבריי בוועדה תהיה לאשר את הארכת התקנות, אבל בלי השינוי הזה.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, הרי אנחנו ניפגש אחרי חול המועד סוכות, יש שמועה עיקשת שניפגש גם בתוך סוכות, אז הכול בסדר.

גלעד קריב: אז חזרתי על הערתי האחרונה לגבי הטמעת השינוי, אתה רוצה לפתוח או שנעבור ישר ליועצת המשפטית?

גלעד קריב: אנחנו בתקנות הבדיקה, רצים עליהן מהר, אתה רוצה להתייחס לעניין?

גור בליי: שהיא תתחיל.

גלעד קריב: בסדר, אז היועצת המשפטית או אילנה, אנחנו ממך כמובן נשמע את ההצדקה האפידמיולוגית, אבל אני מציע שהיועצת המשפטית, עורכת הדין וינר שילה, אנחנו מאזינים לך, נשמח להתייחסותך לתיקונים ולשינויים, נאחל לך בריאות טובה וגב' אילנה גנס לאחר מכן תיתן את ההצדקה האפידמיולוגית.

גלעד קריב: בבקשה.

טל וינר שילה: שלום, תודה רבה.

טל וינר שילה: התקנות באות להסדיר שני עניינים מרכזיים.

טל וינר שילה: העניין הראשון זה תיקון שהוא לחלוטין טכני.

טל וינר שילה: עד עכשיו יש פטור לכלל צוותי האוויר אם הם עומדים בשלושה תנאים מצטברים, כשבשניים מהם לא נגענו בכלל, הראשון זה שהם עושים בדיקת PCR פעם בשבוע, השני זה שהמפעיל מפקח על הדבר הזה והתנאי השלישי והאחרון, שאותו החזרנו, זה היה הפניה לצו בידוד שבזמנו פירט את רשימת המדינות שהיה תנאי שבמקרה שאותו איש צוות אוויר היה באותה מדינה, התנאי היה שהוא לא ייצא משדה התעופה.

טל וינר שילה: מכיוון שהצו שונה היה יותר נכון להפנות לתקנות הגבלת יציאה מהארץ שמפרטות את המדינות המסוכנות יותר ועשינו איזה שהוא שינוי טכני שבמקום להפנות לצו שכבר לא רלוונטי הפנינו לתקנות.

טל וינר שילה: זה באמת שינוי שכל כולו טכני.

טל וינר שילה: העניין השני שנוסף זה פסקה (ג1) שנותנת פטור נוסף לאנשי צוות אוויר בתנאי שהם שהו במדינה לא יותר מ-12 שעות ולא יצאו משדה התעופה, והתנאי הנוסף זה הגדרות ההחלמה החדשות, זה בקשה שהתקבלה על ידי רשות שדות התעופה ואנחנו קיבלנו אותה בשני התנאים המצטברים האלה.

טל וינר שילה: כמובן אנחנו מבקשים גם להאריך את התקנות ב-28 יום וזה השינויים אותם אנחנו מבקשים.

גלעד קריב: את שמעת את דבריי בפתח הדברים לגבי סעיף (ג1).

טל וינר שילה: נכון, אז שוב אני אומרת, מבחינתנו זו הייתה הבקשה של רשות שדות התעופה ואנחנו יכולנו להיעתר לה.

טל וינר שילה: מכיוון שמדובר כאן באיזה שהוא פטור גורף מחובת הבדיקה עם ההגעה לארץ אנחנו הסכמנו רק במצבים האלה של הגדרות ההחלמה החדשות.

טל וינר שילה: אם אנחנו נצטרך להוריד את התנאים האלה של ההחלמה אנחנו לא נוכל לאשר את הפטור הזה שנדרש לרשות שדות התעופה.

גלעד קריב: בכל מקרה בסדר גמור, אבל אני שב ואומר, כפי שהסתדרו עד עכשיו יסתדרו עם העניין הזה לעוד פרק זמן לא ארוך.

גלעד קריב: אנחנו מבינים את הצורך בפטור הזה, אבל אנחנו לא יכולים לאשר את המעבר להוראות החדשות בלי דיון ממצה בוועדה.

גלעד קריב: עמדת המשרד היא שאתם מוכנים להוריד את סעיף (ג1) לעת הזו?

אילנה גנס: כן, זה אמור להתווסף בהמשך ברגע שכל הקונספט יוצג ויאושר.

אילנה גנס: מבחינתנו האפידמיולוגית אנחנו מוכנים ולכן נענינו גם בחיוב לרשות התעופה האזרחית לעניין הזה, אבל אנחנו מקבלים את ה - - -

גור בליי: כן צריך לומר, אולי נמצאים מרשות התעופה האזרחית, כי הם כן הפנו את תשומת ליבנו לזה שנוסח די דומה לזה מופיע היום בצו בידוד בית שלא מגיע לוועדה הזאת, בתקנה 2(י)(1).

גור בליי: שוב, אנחנו הערנו את תשומת לב הוועדה לסיפור הזה בגלל שאנחנו באמת עוסקים הרבה בתו הירוק בוועדה והדברים האלה לא הובאו לוועדה, אבל כן צריך, למען שלמות התמונה, לציין שהדברים האלה כן נמצאים בצו בידוד בית.

אילנה גנס: הקונספט כבר הוצג ואושר על ידי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, זאת אומרת זה משהו שהוא כבר הובא לכנסת וקיבל אישור בוועדה אחרת ובגלל שכל אחד רואה את הפרצלציה של החלק שלו - - -

גלעד קריב: לא, אבל ישב היום מנכ"ל המשרד ואמר שיש פה סוגיה שעד היום מתדיינים עליה, שהיום מתקיימת עליה היוועצות.

גור בליי: כן, זו הנקודה, זאת אומרת גם אם זה מופיע שם מבחינת הוועדה, דווקא בהיבטים אחרים זה לא הוצג.

אילנה גנס: רוב המצבים כבר היום מוגדרים ומאושרים, לגבי מחוסנים וכו'.

אילנה גנס: לגבי מחלימים יש לנו סקטור של מחלימים שאנחנו עדיין לא קיבלנו עליהם החלטה וזה מה שיידון היום בצוות.

גור בליי: אז איך זה נכנס לצו בידוד בית אם כך, אם זה עוד לא סגור מבחינתכם הדבר הזה?

אילנה גנס: לא, קודם כל יש הגדרות שכן נכנסו היום לצו בידוד בית.

אילנה גנס: מי שמוגדר כמחלים לפי בדיקת PCR, ולא לפי סרולוגיה, שאנחנו יכולים לקבוע בוודאות את מועד ההחלמה שלו, אנחנו כן הכנסנו את זה לצו.

אילנה גנס: מה שאתה לא רואה בצו זה כל מי שקיבל הכרה של סטטוס החלמה לפי סרולוגיה שבעצם לא מאפשר לנו לדעת מתי בדיוק בן אדם חלה והחלים ולכן לגבי האוכלוסייה הזאת אנחנו צריכים היום בצוות טיפול במגפות, צוות המומחים, לקבל החלטה מה דינם של האנשים האלה ואיך אנחנו מתייחסים לזה, האם יש לנו היום מספיק נתונים סרולוגיים שיכולים לאפשר לנו לקבוע איזה שהוא נתון לגבי מועד ההחלמה שלהם בהתאם לנתונים של רמות סרולוגיות.

אילנה גנס: כל זה בעצם יידון ויוחלט היום בדיון צט"מ.

אילנה גנס: מרבית המצבים כבר היום קיימים ומוגדרים בצו, חוץ מאותם מצבים בודדים, שגם הגדרנו אותם, שהם טרם סוכמו וברגע שהם יסוכמו זה יעודכן כבר בצו בידוד בית.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: התייחסות שלך, בעיקר לפרוטוקול, מבחינת ההצדקה האפידמיולוגית לדרישת הבדיקות.

אילנה גנס: אז קודם כל, שוב, חובת בדיקות, אני מחלקת את זה פעם אחת לכל מי שנכנס למדינת ישראל ומחויב לבצע בדיקה בכניסה על פי חוק, בהתאם לתקנות האלה.

אילנה גנס: זה משהו שאנחנו בהחלט רואים את האפקט שלו מבחינת הורדת תחלואה נכנסת בצורה משמעותית, אנחנו מצליחים לזהות נתח מאוד משמעותי של תחלואה מיובאת מחו"ל כבר במסגרת אותה דגימה, שהיא דגימת חובה, ואכן יש לנו מידע חסר כי אין חובת בדיקה נוספת בשלב יותר מאוחר לחוזרי חו"ל, שאני מקווה שמתי שהוא נצליח לתקן גם את הדבר הזה.

אילנה גנס: זה גם נידון כאן בהרחבה במסגרת דיוני מעקב בוועדה.

אילנה גנס: הנתונים שאנחנו מצליחים לקבל מחובת הבדיקה נותנים לנו יכולת לעשות מעקב אחרי תחלואה נכנסת, מעקב אחרי וריאנטים שונים שמגיעים ממדינות שונות בעולם ולכן אפידמיולוגית אלה נתונים שהם מאוד מאוד קריטיים להמשך הניהול וההתמודדות עם המגפה.

גור בליי: רק להשלמת התמונה, לתזכר את חברי הוועדה על מה אנחנו עוסקים פה, התקנות האלה עוסקות מצד אחד בבדיקות על כל הנכנסים לארץ, חובת הבדיקות אחרי שהם נכנסו לארץ, ובחיוב מי שמגיע ממעבר יבשתי או ימי בחובת בדיקה עוד לפני כניסתו לארץ.

גור בליי: ההסדרה של חובת בדיקה לפני הכניסה לארץ אם הוא מגיע בטיסה מוסדר בתקנות נפרדות של תעופה בוועדת כלכלה, אבל פה מוסדר הנושא של לפני הכניסה, מגבול יבשתי או ימי, ואחרי הכניסה לכולם, אווירי, יבשתי וימי.

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני מבין שיועמ"שית רשות שדות התעופה –

אילנה גנס: כן, היא ביקשה להתייחס, אם אפשר להעלות אותה, בבקשה.

גלעד קריב: בבקשה, היועצת המשפטית של רשות התעופה האזרחית, עורכת הדין רננה שחר, בבקשה.

רננה שחר: אחר צהריים טובים ותודה רבה, אדוני, תודה רבה לכל הוועדה.

רננה שחר: כמובן וברור לנו שזו סמכות

רננה שחר: כם לא לאשר את תקנת משנה (ג1) שאנחנו ביקשנו.

רננה שחר: אני רק אתקן גם עוד דבר, זה לא אנשי צוות אוויר, שזה רק הטייסים, אנשי צוות זה גם הדיילים.

רננה שחר: האנשים האלה אלה האנשים שזו עבודתם, להיכנס ולצאת מישראל.

רננה שחר: מעבר לזה שזאת עבודתם חברות התעופה הישראליות, בעול הכלכלי עכשיו אני מדברת, גם מדובר בהכבדה כלכלית של הבדיקה של כל שבוע לכל אנשי הצוות, זה הרבה מאוד כסף.

רננה שחר: בסוף מה שביקשנו שאותם קריטריונים שקיימים היום בצו בידוד בית, בדיוק הסעיף שהוא אמר, 2(י)(1)(ב) לצו בידוד בית, כשבן אדם חוזר מחוץ לישראל ולא חייב בבידוד יותר מ-24 שעות, אותם קריטריונים יוחלו על ידכם לגבי פטור מבדיקה.

רננה שחר: מדובר בטיסות קוויקי, טיסות שבהן הצוות בכלל לא שוהה במדינה הזרה, טיסות שבהן הצוות עד 12 בשדה התעופה, מנהל רת"א גם נמצא פה בזום ואם צריך הוא יסביר, הם לא יורדים ברוב הטיסות בכלל מהמטוס, הם לא מתערבבים במדינה הזרה, וזה עול כלכלי וזה עול על החיים של אנשים שככה מתפרנסים.

רננה שחר: אז כמובן הוועדה יכולה להחליט שהיא לא רוצה את זה, אבל אנחנו לא התייחסנו לזה כקריטריונים חדשים, כי אלה קריטריונים שקיימים.

גור בליי: אבל כן צריך לציין, רננה, בכל זאת שאנחנו פה דנים בסך הכול בפטור מבדיקה, זאת אומרת העול, אם מישהו לא מקבל את הפטור עושים לו בדיקה, כאשר מדובר בצו בידוד בית זו סיטואציה אחרת, זה פטור מבידוד, זה משהו הרבה יותר תובעני מבחינת מה שדורשים מאנשים.

גור בליי: זאת אומרת זה לא אותו דבר, זה לא אחד לאחד, זו לא אותה סיטואציה, במובן הזה יש הבדלים.

גור בליי: על פני הדברים נראה שהצורך לחייב מישהו שהגיע מחו"ל, שגם ככה יש הרבה מאוד הגבלות על אנשים שחוזרים מחו"ל, לחייב אותו בסך הכול בבדיקת קורונה זה לא עול משמעותי מאוד.

רננה שחר: זה נכון, אבל אנחנו מדברים באנשי צוות שזה מה שהם עושים, הם חוזרים כל שבוע שלוש פעמים מחו"ל, זה מה שהם עושים, ככה נראים החיים שלהם, וגם בסוף זה מצטבר לעשרות אלפי שקלים בחודש לכל חברת תעופה, למרות שזה נראה כאילו משהו קל.

רננה שחר: אגב, אתם כבר אישרתם את המנגנון של (ג) שקיים כבר היום, שהם עושים בדיקה אחת לשבוע, הם בעצם לא עושים בדיקה כל נחיתה.

רננה שחר: במשרד הבריאות כן שוכנעו שאפידמיולוגית אפשר לאשר את ההקלה הזו, לכן אם הוועדה עושה overwriting אז הוועדה עושה overwriting, זו סמכותכם וזכותכם, אני לא יכולה להגיד, אני כן רציתי להסביר למה אנחנו מבקשים את זה, אלה החיים היומיומיים של עשרות אנשים שזאת פרנסתם, ועוד דבר, ושארגון התעופה האזרחית הבינלאומית לא ממליץ על הבדיקות האלה לאנשי צוות, הוא כן ממליץ לכל המדינות לא להתייחס לאנשי צוות כמו אל נוסעים מתוך הבנה שהם חלק מהמערכת שמשנעת אותנו, את הנוסעים, ממדינה למדינה.

אילנה גנס: אני עוד רוצה להוסיף שבחלק ממדינות היעד שחברות התעופה טסות אליהן צוותי האוויר נדרשים לעבור בדיקות גם במסגרת חובה באותן מדינות.

אילנה גנס: יש לא מעט מדינות בעולם שמעבר לבדיקות שאנחנו בישראל מחייבים את צוותי האוויר, סינגפור והרבה מדינות, כמובן הרבה מדינות שהן ירוקות מאוד, הן מחמירות והן מקפידות לדגום גם צוותי אוויר.

אילנה גנס: אז הצוותים שלנו נבדקים בהרבה מאוד יעדים נוספים מעבר לחובת הבדיקה שחלה עליהם בישראל אחת לשבוע כפי שהיה בתקנות הקודמות.

זאב בנימין בגין: אבל אתם, או רש"א, רשות שדות התעופה, רת"א, אתם אומרים לנו שמדובר רק בטייסים שלא יצאו משדה התעופה?

אילנה גנס: נכון, ולכן אנחנו אישרנו.

זאב בנימין בגין: שהטיסה חוזרת באותו יום או למחרת?

רננה שחר: כן.

רננה שחר: זה התנאי שכתוב בתקנת משנה (ג1) עצמה, אחד התנאים זה התקיים בו אחד מאלה, שזה הרשימה, שאגב אני חייבת להגיד שנוסחית אנחנו רצינו להפנות לפסקאות בצו בידוד בית, אבל מחלקת הנוסח אצלנו העדיפה לכתוב את הכול מחדש ואתם תראו שם שיש עוד תנאי, שהוא לא שהה במדינה אחרת יותר מ-12 שעות ושהה רק בשדה התעופה ואכן מדובר בטיסות קוויקי, הלוך חזור, שמבוצעות בלי לינה, בלי שהייה, בלי שהם יוצאים ועל פי רוב בלי שהם יורדים מהמטוס.

גלעד קריב: טוב.

גלעד קריב: חבריי, אני רוצה לומר, אני חושב, אילנה, אני אומר את זה גם לך וגם ליועמ"שית של משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני תמיד מבין את העומס ואת הפיצול בין הוועדות, אנחנו נקרעים פה בין הרצון להקפיד על איכות הדיונים בוועדות לבין הרצון באמת לא להעמיס, הרי בדיוק בדיון הקודם אנחנו טענו כנגד

גלעד קריב: כם שהתחושה שלנו היא שמה שאתם עושים באטרקציות הפתוחות זה סתם, זה העמסה בירוקרטית שאין לה הצדקה אפידמיולוגית, אנחנו לא רוצים לעשות את אותו דבר.

גלעד קריב: אני אציע לחבריי בוועדה, עוד שנייה נצביע, אני מציע לכם - - -

איתן גינזבורג: אנחנו כבר עוסקים בחוק הרגולציה.

גלעד קריב: מצוין, תיתנו לי את המסקנות, אנחנו צריכים את זה כבר מיד אחרי סוכות.

גלעד קריב: אני אומר כך, אם היינו בסיטואציה כפי שהבנו אותה בשתיים וחצי, שמביאים פה הגדרה שלא נידונה על ידי הכנסת, אז הייתי עומד על ההמלצה שלי לא לאשר את התקנה הזו.

גלעד קריב: מרגע שהייעוץ המשפטי מגלה את אוזנינו שבעצם זו הגדרה שנידונה בוועדת העבודה והרווחה אז אני אציע לאשר את התקנות כמו שהן ולא להעמיס סתם עומס בירוקרטי על אנשי צוותי אוויר שחוזרים לארץ.

גלעד קריב: אני אומר לפרוטוקול, דעתנו מאוד לא נוחה, בסופו של דבר הוועדה כאן זו ועדה - - -

איתן גינזבורג: למה לפרוטוקול?

איתן גינזבורג: תגיד את זה לאנשי הממשלה.

גלעד קריב: לא, לפרוטוקול, אבל אני מסתכל על אילנה כשאני אומר את זה לפרוטוקול ואני מסתכל על היועצת המשפטית של משרד הבריאות דרך הזום, הדעה לא נוחה, לא עושים דבר כזה, לפני שמוציאים תקנות לוועדה של הכנסת מסתכלים, אז אם אישרתם את זה בוועדת הבריאות אז בדברי ההסבר כותבים שאישרתם את זה, מעדכנים את יו"ר הוועדה שיכול לדבר עם יו"ר הוועדה אחרת, לשאול מה היה הדיון, מראש לבקש מכם נתונים.

גלעד קריב: אני מבין את העומס, בייחוד על הלשכה המשפטית של משרד הבריאות שכבר שנה וחצי כותבים תקנות, עדיין, גם אצלנו יש עומס, אם זה היה משהו יותר רחב אני הייתי עוצר את זה.

גלעד קריב: זה הודעה לבאות, בסדר?

גלעד קריב: ואני גם אומר פה, כן לפרוטוקול, שאישור ההגדרה הזו מבחינתנו הוא לא תקדים שתבואו אלינו בעוד שבוע ותאמרו בעניין התו הירוק: אבל אישרתם את זה.

גלעד קריב: מבחינתי בוועדת החוקה, חוק ומשפט לא התקיים דיון בהגדרות החדשות למחוסנים ומחלימים, הצגנו היום שאלות למנכ"ל המשרד על העניין הזה, אתם עדיין לא מגובשים בסוגיית המחלימים והדבר לא מהווה תקדים.

גלעד קריב: אחרי סוכות אנחנו מצפים להצגה נרחבת, מתועדת, ממוסמכת, של המדיניות החדשה.

גלעד קריב: בואו נקרא את התקנות ונעבור לעניינים העיקריים.

גור בליי: טיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל)(תיקון), התשפ"ב–2021 טל, לא צריך פה שום הפניה אחרת במקום זה?

גור בליי: אני יודע שהתקנות האלה פקעו.

גור בליי: הרי זה נכנס, בלי לגרוע מתקנה 30(א)(3) לתקנות של שדות התעופה ומהתקנות האלה, את פשוט מוחקת את זה?

טל וינר שילה: כן, בדקנו את זה, אין לזה איזה שהיא השלכה.

טל וינר שילה: שימו לב שזו הייתה הפניה לתקנות הכניסה והיציאה מהארץ.

טל וינר שילה: הסיבה שהסעיף הזה נכתב, זו הייתה באמת בקשה של משרד המשפטים כי באותה תקופה הייתה גם ועדת חריגים גם לכניסה לארץ והיו כל מיני אישורים שהיה צריך לקבל ממנה במקרים מסוימים, אז כדי לוודא שאנחנו לא ממעיטים מהחובה לקבל את האישורים האלה הוסיפו את התקנות האלה שמחקתם, אבל כרגע יש רק תקנות יציאה.

גור בליי: אבל זה כבר מזמן המצב, זה פשוט איזה שריד היסטורי.

טל וינר שילה: נכון, זה שריד היסטורי שלא נמחק עד עכשיו.

גור בליי: כן, זה פשוט חודשים כבר קיים.

גור בליי: בסדר, אוקיי, רק רציתי לוודא.

טל וינר שילה: עכשיו זה נמחק מהסיבה הזאת.

גור בליי: כן, כי זה כבר חודשים.

גור בליי: זו פשוט ההפניה יותר לחומרא לאיש צוות שחוזר מאחת מארבע המדינות שדיברנו עליהן קודם לכן, ארבע המדינות האדומות.

גור בליי: אז לגביהן אסור להם לצאת משדה התעופה בשביל לקבל את התנאים.

גור בליי: אלה המצבים שהוא מקבל את אותו פטור מבדיקה שדיברנו עליו.

גור בליי: זה מוארך בעצם ב-28 ימים.

גור בליי: אני מניח שבגלל החגים זה הגיע אלינו בעצם כשבוע לפני מועד התחילה.

גלעד קריב: שתי שאלות, ברשותכם, ליועצת המשפטית של רשות שדות התעופה, אחת למשרד הבריאות והשנייה לרשות שדות התעופה.

גלעד קריב: מכיוון שמדובר פה על טיסות ליממה אחת, לא מבין את ההצדקה לחלפו שבעה ימים ממועד יציאתו מישראל.

גלעד קריב: אם אתם טוענים שבשביל שמנה אחת של חיסון תיכנס לאפקטיביות צריך 14 ימים אז מה פשר הפטור של שבעה ימים?

גלעד קריב: זה לא שהוא נוסע לשבועיים ואתם אומרים טוב, הנסיעה היא ארוכה, כשהוא יחזור כבר יחלפו 14 ימים.

גלעד קריב: אם שבעה ימים זה מספיק אז תעשו שבעה ימים, אם 14 אז 14.

אילנה גנס: זה לדעתי נלקח כנוסח כפי שהוא מוגדר בצו בידוד בית.

טל וינר שילה: בעצם מה שקרה, זה צו משפטי בכלל להסיר, המטרה הייתה להפנות לצו בידוד בית והייתה בקשה של משרד המשפטים לכתוב את זה באופן מפורש.

גלעד קריב: מה זה להפנות לצו?

גלעד קריב: חברים, תקנות צריכות להיות הגיוניות .

גלעד קריב: תסבירו לי, אם שבעה מספיק אז זה מספיק גם ב-(א).

גלעד קריב: לסיטואציה הזאת, אתם מתקינים תקנות שרלוונטיות לסיטואציה הזאת.

גלעד קריב: זה לא עניין נורא גדול, אבל צריך קוהרנטיות.

גלעד קריב: תחליטו, שבעה מספיק להפעיל את החיסון?

גלעד קריב: אז תעשו רק סעיף של שבע.

אילנה גנס: לא, הכוונה היא שאם בן אדם יצא שבעה ימים לאחר המנה השלישית בעצם זה השלב שהוא מוגן ולכן אם הוא יצא לאחר מכן הוא מוגדר כבר כמחוסן או מחלים.

גלעד קריב: אז למה 'חלפו 14'?

גלעד קריב: אם אחרי שבע הוא מוגן, לא בדקתי את צו בידוד בית, אבל אני לא מבין מה לקחתם מצו בידוד בית.

גלעד קריב: אם אחרי שבעה ימים הוא מוגן בשביל יציאה של פחות מ-24 שעות אז הוא - - -

אילנה גנס: אבל אם הוא יצא לפני שחלפו שבעה ימים ממועד קבלת החיסון - - -

גלעד קריב: נו, אז למה 14?

גלעד קריב: יש פה שתי חלופות, או 14 ימים או שבעה ימים.

גלעד קריב: אם הוא בתוך השבעה ימים יצא?

גלעד קריב: תחליטו, תוך שבעה ימים הוא מוגן או תוך 14 ימים או מוגן?

אילנה גנס: לא, הוא מוגן תוך שבעה ימים.

אילנה גנס: אם הוא יוצא אחרי שחלפו שבעה ימים ממועד קבלת החיסון בעצם הוא עומד בהגדרות החדשות.

גלעד קריב: בסדר, אז למה צריך פה את סעיף (א), אם חלפו 14 ימים?

גלעד קריב: תסתכלו בתקנות.

גלעד קריב: אולי אני לא מבין משהו בקריאה, זה בסדר.

אילנה גנס: אם אפשר להקריא את זה מחדש.

גלעד קריב: כן, כתוב הוא קיבל אישור – החלמה או חיסון, נכון?

אילנה גנס: כן.

גלעד קריב: הוא קיבל אישור החלמה ממשרד הבריאות ולאחר מכן קיבל מנה של החיסון לפי אחת מפסקאות המשנה האלה: (א) חלפו 14 ימים לפחות מתום היום שקיבל את המנה האמורה של החיסון; (ב) במועד יציאתו מישראל חלפו שבעה ימים מתום היום שבו קיבל את המנה האמורה של החיסון.

אילנה גנס: אז 14 יום מתייחס למי שקיבל מנה שנייה ושבעה ימים זה כבר מנת הבוסטר השלישית.

גלעד קריב: אבל זה לא כתוב ככה.

גור בליי: לא, זה על אותה מנה ממש.

גור בליי: זה ברור לגמרי שהם פשוט העתיקו, אין שום היגיון בזה, כשמדובר במישהו שעומד בתנאי שהוא נסע לנסיעה קצרצרה זה בעצם אומר ש-14 ימים זה לא רלוונטי.

אילנה גנס: זה פחות רלוונטי לצוותי אוויר.

גור בליי: זה לא רלוונטי, זה שבעה ימים.

גלעד קריב: ואפשר להבין מה זה רלוונטי בצו בידוד בית?

גלעד קריב: מאיפה הגיע ה-14 והשבע בצו בידוד בית?

אילנה גנס: ה-14 והשבע בגלל שחלק מהגדרות מחוסן נוגעות למי שטרם חלפו שישה חודשים ממועד קבלת מנה שנייה, אז הספירה היא 14 יום ממועד קבלת המנה השנייה.

אילנה גנס: לגבי מנה שלישית כעבור שבעה ימים בעצם אתה עומד שוב בהגדרה של מחוסן.

אילנה גנס: זה כנראה לא מנוסח טוב.

גלעד קריב: חבר'ה, אם היועצת המשפטית של המשרד יכולה לומר, זה בדיוק הנוסח.

טל וינר שילה: זה בעצם נועד לאפשר לצווים אחרים.

טל וינר שילה: נכון, לצוותי אוויר ברוב המקרים זה לא יהיה רלוונטי, במקרה של צוותי אוויר זה יהיה על דרך השלילה.

טל וינר שילה: ניקח דוגמה של אדם סתם שטס, זה המקרה של צו בידוד בית, אם התחסנתי ביום ראשון וטסתי ביום שלישי שאחרי כן הכול טוב ויפה, יעברו יותר משבעה ימים, אני יצאתי כבר מחוסנת.

טל וינר שילה: אבל מה קורה אם התחסנתי ביום ראשון וטסתי ביום שלישי הצמוד אליו, לא שבוע וחצי אחריו.

גלעד קריב: למה שהוא יטוס?

טל וינר שילה: טס, לא יודעת, טס, החליט שהוא טס, אז במקרה הזה אנחנו אומרים שאנחנו נכיר לך בחיסון רק 14 יום מיום החיסון ואז תהיה השאלה, כי בעצם יש את השבעה ימים בחו"ל שבהם החיסון תקף.

טל וינר שילה: אילנה, אני מדייקת פה?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: בעצם החסינות נכנסת לתוקף כעבור שבעה ימים.

אילנה גנס: אם יצאתי יממה אחרי שקיבלתי את החיסון בעצם שבעה ימים ראשונים אני עדיין לא מוגנת ורק כעבור שבעה ימים המוגנות שלי נכנסת לתוקף ולכן ההבדל בין שבעה ימים ל-14, כי זה כולל בתוך זה את שבעה הימים המתנה ממועד קבלת החיסון ועד למועד שבו רמת הנוגדנים שלי מגינה עליי בפועל וההגדרה של מחוסן אחרי מנה שלישית זה שבוע אחרי קבלת החיסון.

גלעד קריב: תהרגו אותי – אל תהרגו אותי, אבל לא מצליח לרדת לסוף דעתכם, אני לא מבין.

גלעד קריב: אם אדם אחרי שבעה ימים מחוסן מבחינת

גלעד קריב: כם אז זו צריכה להיות ההוראה, אני לא מבין את ההבחנה בין ה-14 לבין שבע.

גלעד קריב: הרי הסעיף עוסק במי יכול לצאת מבידוד?

טל וינר שילה: מי פטור מבדיקה.

גלעד קריב: לא, אני מדבר פה, בצו בידוד בית.

אילנה גנס: נכון, זה מתייחס לפטור מבידוד.

גלעד קריב: טוב, אני מבקש לבדוק את הסוגיה הזאת לקראת הארכת התקנות.

גלעד קריב: עוד פעם, זה לא אירוע גדול, אבל אני חושב שיש פה פשוט בעיה בניסוח התקנות.

גלעד קריב: יש פה פשוט משהו לא קוהרנטי בניסוח, אבל בסדר, אז יילכו פה על האופציה הפחות מחמירה, שבעה ימים מהחיסון, זו המשמעות, אבל בצו בידוד בית יש פה משהו לא קוהרנטי.

גלעד קריב: אני כבר אומר לכם מראש, ככל שתביאו את ההגדרות האלה לתו ירוק וכו' תצטרכו להביא משהו הרבה יותר ברור וקוהרנטי, אנחנו לא יורדים לסוף דעתכם בהבחנה בין ה-14 לשבע.

גלעד קריב: טוב, חבריי, ההמלצה שלי היא שאנחנו נאשר את התקנות האלה עם מה שאמרנו לנציגי הממשלה, כדי לא לייצר סתם עומס בירוקרטי במקום שלא צריך ולחייב השקעת משאבים ובדיקות.

גלעד קריב: סליחה, הייתה לי שאלה לנציגת רשות שדות התעופה, הסיפור הזה של ה-12 שעות בשדה התעופה, יש הגבלה על השהות שלהם?

גלעד קריב: אולי אני לא בקי בנוהלי אנשי צוות אוויר כשהם נוחתים בקוויקי, הם יכולים להסתובב באופן חופשי בשדה התעופה ב-12 השעות האלה?

רננה שחר: האמת שאני לא יודעת, אדוני.

רננה שחר: הנוהג הוא שבכלל לא יורדים מהמטוס.

רננה שחר: עכשיו מה זה להסתובב באופן חופשי בשדה התעופה?

רננה שחר: הם לא נכנסים, הם לא מבצעים תהליכי ביקורת גבולות ולא נכנסים למדינה.

גלעד קריב: הם לא נכנסים למדינה?

רננה שחר: לא, אבל האם יש לארג'ים לאנשי צוות אוויר שצריכים לנוח כשהם עוד בתוך הטרמינל בצד האווירי?

רננה שחר: אני לא בטוחה, מנהל רת"א נמצא פה בזום והוא גם יכול לענות.

גלעד קריב: אני אומר איפה זה מטריד אותי, זה רק מטריד אותי בהגדרה של מדינות שהן אסורות בכניסת ישראלים, כי אז זה ממש לא חשוב אם הוא מסתובב בקניון במרכז העיר או מסתובב חופשי בשדה התעופה.

גלעד קריב: אני מדבר על ארבע המדינות האסורות ביציאה, רמת התחלואה בדיוטי פרי היא אותה – טוב, אנשי צוות אוויר לא הולכים לדיוטי פרי, אבל במסעדות, אז אני שואל מה קורה באותן מדינות.

רננה שחר: אז אפשר, אם הוועדה יכולה לתת, נמצא פה יואל.

גלעד קריב: אז רק תשובה על זה וניגש להצבעה.

גלעד קריב: כן.

יואל פלדשו: הניהול של אנשי צוות אוויר נעשה בצורה כזאת שהוא ממזער את הזמן שלהם מהרגע שהם נכנסים לאווירון עד שהם יוצאים, משתי סיבות, אחת, זה עולה המון כסף, כל שעה כזאת דופקת כסף, דבר שני, יש להם עניין של שעות מנוחה ושינה.

יואל פלדשו: זאת אומרת ברוב טיסות הקוויקי אתה בא, אתה יושב בקוקפיט שעה-שעתיים, מחליפים את האנשים ועולים.

יואל פלדשו: אם יש תקלה אז הוא יושב בקוקפיט יותר, הם לא יוצאים החוצה, הם לא מסתובבים בחוץ.

יואל פלדשו: זה ההליך, ככה זה מתנהל.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: אנשי צוות האוויר לא עוברים בדיקה, אבל מי שנכנס למטוס בטיסה חזרה מהמדינה האדומה הרי צריך להציג בדיקה שלילית לפני העלייה.

גלעד קריב: בסדר, קיבלתי את התשובה.

גלעד קריב: חבריי, אני מעמיד את התקנות אחרי קריאתן להצבעה.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: בעד – 4

גלעד קריב: נמנעים – אין אושר.

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: << נושא >> הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות)(תיקון), התשפ"ב-2021 << נושא >>

גלעד קריב: אנחנו, מכובדיי, עוברים לדיון היותר חשוב ומרכזי והוא בתקנות התו הירוק.

גלעד קריב: אנחנו עוסקים בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות) (תיקון), התשפ"ב-2021.

גלעד קריב: אני חושב שכולנו מודעים לשינוי המרכזי שהוכנס בתקנות הללו, גם בעקבות הפעולה הנמרצת של חברים בוועדה, גם בעקבות השיחות שלנו עם הנהגת משרד הבריאות.

גלעד קריב: אנחנו מיד נבקש ממשרד הבריאות להציג את השינויים שלפניכם.

גלעד קריב: אני אומר, ראשית, לחברי הוועדה, כפתיחה, את הדברים הבאים.

גלעד קריב: אני חושב שחברי הוועדה, מבלי שהוצאנו לדיון הודעת סיכום, בגדול הייתה תמימות דעים בין כל חברי הוועדה שאנחנו היינו מצפים מהממשלה להציג לנו משהו מעט יותר נרחב לקראת חג הסוכות.

גלעד קריב: אני חושב שגם נתנו שם מפורש לדברים, אנחנו חושבים כחברי ועדה שראוי היה שמכניסתו של חג הסוכות וסגירתם של בתי הספר היו מאפשרים למפעילי האטרקציות באוויר הפתוח ולבעלי מסעדות שיש להם אזור הושבה בחוץ לעבור לעבודה על פי התו הסגול, או הייתי אומר לכל הפחות, גם אם לא מעבירים אותם לתו סגול, לפטור ילדים שבאים מאותם אזורים עד גיל 12 מחובת הבדיקות לתקופה הזו.

גלעד קריב: בסופו של דבר נכון שזכות התפילה בכותל המערבי לאין שיעור יותר חשובה במדרג החוקתי מפעילות אטרקציה כזו או אחרת, אבל אנחנו רואים שבסופו של דבר אתם פוטרים התכנסויות גדולות מבדיקות כשמדובר בתקופה מסוימת או לצורך מסוים.

גלעד קריב: היה אפשר, חד משמעית, בטח אחרי שאנחנו מבינים שהצורך האפידמיולוגי כאן הוא בעיקר החשש מלאן זה יוביל במפולת אבני דומינו.

גלעד קריב: צר לי שהחבל לא שוחרר קצת יותר.

גלעד קריב: אני מבין את החששות, ההרעלה, התחלואה, אני מברך אתכם שאחרי זמן רב, לטעמנו זמן רב מדי, ניתן הפטור לבריכות, הדברים היו יכולים להיעשות לפני.

גלעד קריב: אם זה ניתן עכשיו כשה-R עולה והתחלואה דרמטית, אז ודאי שזה היה יכול להינתן גם כשה-R התחיל לרדת.

גלעד קריב: זה קרה לפני שבוע וחצי, אז למה לפני שבוע וחצי לא הלכנו על הבריכות, כשה-R התחיל לרדת?

גלעד קריב: יכולנו להיות כאן יותר נדיבים.

גלעד קריב: האמירה שלי לחברי הוועדה היא שמכל הבדיקות שאני עשיתי למול הדרג הממשלתי, ישנה עמדה מאוד ברורה, שכרגע זוכה לגיבוי ממשלתי, של ראשי מערכת הבריאות, משרד הבריאות, שברגע הזה נכון להמתין פרק זמן נוסף, לא ארוך, כדי לעמוד על המגמות.

גלעד קריב: אנחנו ניהלנו הרבה שיחות, גם פה בחדר הוועדה, אבל גם מחוץ לוועדה.

גלעד קריב: אני לא חושב שיש מקום, ואני אומר את זה לנציגי משרד הבריאות, שהתקנות האלה יחולו עד סוף חג הסוכות.

גלעד קריב: אנחנו מאוד מקווים שניתן יהיה להציל משהו מחג הסוכות.

גלעד קריב: אני הצעתי שהתקנות יידונו מחדש ביום ראשון, התשובה שקיבלתי מהממשלה היא שגם מבחינת לוחות זמנים, אבל בעיקר בגלל העמידה על נתוני התחלואה הם מבקשים שזה לא יהיה ביום ראשון.

גלעד קריב: בדין ודברים שלי עם הנהגת משרד הבריאות, כשאני אמרתי שאם כך זה יהיה עד יומו הראשון של חול המועד, לא נשמעה התנגדות חריפה, אבל אני חושב שמשרד הבריאות והממשלה יבדקו בכל זאת ביום ראשון, ואני מתכוון לדבר גם עם מנכ"ל המשרד ועם השר, אבל גם עם גורמים במשרד ראש הממשלה, האם ניתן ביום ראשון לבדוק אם כן ניתן לתת את ההחרגה הזאת.

גלעד קריב: אני הצעתי פתרון ביניים, אני חושב, לא העברה גורפת לתו סגול, אלא פטור ספציפי מבדיקות האנטיגן לילדים בגיל שלוש עד 12.

גלעד קריב: זה פתרון ביניים, כי בכל זאת הוא מחייב מבוגרים שמגיעים, גם מבוגרים נכנסים לאטרקציות, גם מבוגרים רוצים לשבת במסעדות בחוץ, אז הנה אני מציע לכם פתרון ביניים ואני מבקש את ההתייחסות של המשרד ביום ראשון אליו כדי שמסעדות ואטרקציות יוכלו להיות ערוכות.

גלעד קריב: לא העברה גורפת לתו סגול, אלא פטור לילדים שלא יכולים להתחסן.

איתן גינזבורג: כמו שהיה לפני התו הירוק.

גור בליי: רק לסוכות?

גלעד קריב: אני מציע כרגע לסוכות מכיוון שמקובל עליי שהטופ פריוריטי של כולנו זה חידוש שגרת לימודים רצינית ואחת ההצדקות למעבר מהיר לפטור הזה זה לומר, חברים, בסוכות בתי הספר סגורים אז פשיטא שאפשר להכיל את הסיכון הזה.

גלעד קריב: במהלך חג הסוכות יעמוד משרד הבריאות על הבדיקות.

גלעד קריב: כשם שהבריכות הוחרגו ומצד שני אין הגבלות על אירועים המוניים, אני חושב שמערכת הבריאות יכולה לחיות עם הסיכון הזה של אטרקציות בחוץ ושל מסעדות פתוחות.

גלעד קריב: אבל אנחנו, בין השאר, קשובים מאוד גם לאמירה שלהם, כרגע אני מסתכל על חג הסוכות, מכיוון שחג הסוכות הוא כמעט הרגע האחרון של פרנסה משמעותית למפעילי האטרקציות וגם לבעלי מסעדות.

גלעד קריב: אז תביאו תשובה לסוכות ובסדר, מיד אחרי סוכות תבחנו את העניין.

סימון דוידסון: זה בעיקר לאזרחים ולמשפחות שרוצות לצאת ולהיכנס לאטרקציות.

גלעד קריב: כן, אני הצגתי את המצב האבסורדי שבו משפחה נוסעת לנופש במלון, מוציאה בדיקת PCR שמכוחה היא שלושה-ארבעה ימים שוהה במלון.

גלעד קריב: רוצה המשפחה לצאת למסעדה בערב, בעיר, במקום לאכול מחוץ לחדר האוכל בשטח הפתוח היא צריכה בדיקת אנטיגן.

סימון דוידסון: הוא לא יכול להיכנס לפארק תמנע.

גלעד קריב: כן, נכון, הוא נוסע לאילת למלון, אבל בלי בדיקת אנטיגן הוא לא יכול להיכנס לאטרקציה - - -

גור בליי: לתמנע דווקא כן.

גלעד קריב: בסדר, אז הוא לא יכול להיכנס ללונה פארק פתוח באילת, אבל במלון הוא יכול לשהות.

גלעד קריב: אני חוזר ואומר, אני מכבד את הדיאלוג שלנו עם משרד הבריאות, הגענו פה להסכמה בנושא הבריכות, אני חושב שגם הגענו פה להסכמה שאנחנו לא מוכנים לוותר על חג הסוכות ולכן ההמלצה שלי לחברי הוועדה תהיה לקצר את זמן התקנות ליום ראשון של חול המועד.

גלעד קריב: אבל אני חושב שההצעה שלי אליכם, לא להעברה גורפת לתו סגול, אלא בואו - - -

איתן גינזבורג: 22 בספטמבר?

גלעד קריב: מיד אחרי יום טוב ראשון, זה יוצא יום רביעי.

גלעד קריב: זה יכול להציל שבוע מהחג.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, חבר הכנסת בגין, אני רואה שאתה מסתייג מזה ומיד אני אשמח שתתייחס לזה - - -

זאב בנימין בגין: לא, אני פשוט משתדל להבין, אבל אני מתקשה.

זאב בנימין בגין: זה לא חידוש, אבל גם בעניין זה.

גלעד קריב: חס וחלילה.

איתן גינזבורג: אני לא מבין למה לא ליום ראשון.

זאב בנימין בגין: כן, זה מה שאני תוהה.

זאב בנימין בגין: או אני אשאל אחרת, מה יקרה בין יום ראשון ליום ראשון של החג?

גלעד קריב: אז אני אומר כך, מבחינתי היום היינו צריכים לאשר תקנות שכוללות התייחסות לחג הסוכות, אבל כשמגיע מנכ"ל משרד הבריאות והפרויקטור וזה מקבל גיבוי בקבינט ובמשאל של הממשלה והם באים ואומרים, בהינתן יום הכיפורים ברביעי וחמישי ולאחר מכן יש רק את שישי חצי יום ואחרי זה יש לנו שבת.

איתן גינזבורג: הם בכוונה עושים את זה, אבל מכיוון שיש לי קשר כלשהו לממשלה, לא באמת התקיים דיון בקבינט בנושא הזה, בסדר?

איתן גינזבורג: פשוט הייתה החלטה של משרד הבריאות להוריד את הבריכות וזה מה שהביאו.

גלעד קריב: כן, אבל, חבר הכנסת גינזבורג - - -

איתן גינזבורג: והם יודעים את עמדתנו מקדמת דנא, הם יודעים את עמדתנו.

איתן גינזבורג: אנחנו כל פעם הולכים איתם ואנחנו כל פעם מקשיבים להם, אנחנו מבינים אותם, אבל הם לא מבינים אותנו.

גלעד קריב: אני חושב שגם בהובלתך בדיונים שהתקיימו התקדמנו עם הגנים ואחרי זה עם קבוצה אחת של ילדים עם נכויות ואז הרחבנו את זה והיום הבריכות.

גלעד קריב: גם אני לא מרוצה מהקצב, אבל כשהממשלה מבקשת תקנות עד סוף סוכות ואנחנו מקצרים, אבל אומרים גורמי המקצוע במשרד הבריאות ובממשלה: אל תיתנו לנו את זה עד יום ראשון, אנחנו לא נספיק לטפל בדברים, בסופו של דבר צריך להתקין את התקנות ולהביא, הנטייה שלי היא למצוא כן תמיד את נקודת האמצע.

זאב בנימין בגין: אבל מה יקרה, כבוד היושב ראש, מה עומד לקרות בממשלה, במשרדי הממשלה לעניין זה, בין יום ראשון בשבוע לבין יום רביעי בשבוע?

זאב בנימין בגין: יש ערב חג וחג, הלכו יומיים.

אילנה גנס: אחת הבעיות שאנחנו מתקשים היום באמת לקבל החלטות יציבות זה בגלל חוסר יציבות של נתונים, אנחנו נכנסים מחג לשבת ומשבת לחג ולכן העקומה האפידמיולוגית, כפי שאתם רואים אותה, כולל ה-R, קופצים בקפיצות מאוד מאוד גדולות ולכן קשה לנו כרגע באמת להגיד מה מצב התחלואה בצורה מהימנה ומדויקת.

זאב בנימין בגין: באמת כולנו בעד, אבל יש אי בהירות.

זאב בנימין בגין: מבחינת

זאב בנימין בגין: כם, אני בהחלט מבין את הקושי ומזדהה, אני בדרך כלל, אולי גם עקב גילי אני בין המחמירים בעניין המגפה הזאת, אבל מה שמבחינת

זאב בנימין בגין: כם הוא קושי מבחינת הבעלים של המקומות האלה זה כמעט להיות או לא להיות.

זאב בנימין בגין: ביום ראשון הוא לא יודע מראש, ההורים לא תכננו מראש, באידיש אומרים על זה גוט שפייט, זה כבר כמעט מאוחר מדי והרבה אני לא רואה שקורה.

זאב בנימין בגין: את אומרת ששישי שבת קשה לכם לעקוב, אז גם בערב חג והחג קשה, אז מה נדע ביום רביעי - - -

אילנה גנס: נכון, כל התקופה הזאת - - -

איתן גינזבורג: גם ביום כיפור יהיה לכם קשה.

זאב בנימין בגין: מה נדע ביום רביעי שאנחנו לא נדע ביום ראשון?

אילנה גנס: יום כיפור זה דווקא יום שאנחנו נראה אפס תחלואה.

איתן גינזבורג: אז למעשה בין היום לבין יום רביעי הבא יש בעצם יום כיפור יומיים, שישי-שבת יומיים, סוכות יומיים, הנה עברנו שבוע, אדוני, עם יום עבודה אחד.

גלעד קריב: טוב, גם מבחינת צבירת נתוני תחלואה, אבל אני רוצה להתקדם ואני אבקש רגע את עזרת היועץ המשפטי.

אילנה גנס: אנחנו מסתכלים עכשיו על שלושת הימים האלה, שזה יחסית ימי שגרה, ואנחנו עוד פעם על 10,500 מאומתים ביום.

גלעד קריב: אבל, אילנה, תקשיבי - - -

איתן גינזבורג: החלטתם אתם לפתוח את שנת הלימודים.

גלעד קריב: מספר המאומתים, זה בסדר, זו נקודת ההתחלה של הדיון שאומרת לנו שאנחנו במצב קשה, אבל זו לא נקודת הסיום של הדיון כי אחרת אתם צריכים להראות לנו שהצעדים שלכם מתכתבים עם ה-10,500 חולים.

גלעד קריב: אם סוגרים ביום שני את הכיתות לכמעט שני מיליון תלמידים, כי התלמידים הלא יהודים ממשיכים בלימודיהם, אז אי אפשר לבוא ולומר שהמצב בחול המועד דומה למצב ביום לימודים רגיל.

גלעד קריב: כולנו דואגים ביחד איתכם לתנודות ב-R ולעלייה, אנחנו גם סומכים עליכם, אתם אנשי המקצוע, התפקיד שלנו הוא לוודא את ההלימה בין הנתונים לבין הצעדים.

איתן גינזבורג: עוד משפט אחד, אדוני היושב ראש.

איתן גינזבורג: אני רוצה להזכיר מה היינו פה לפני חודש, הטענה הייתה שאנחנו לקראת סגר ולכן צריך את ההגבלות האלה, הטענה הייתה שכדי להימנע מסגר וכדי לאפשר פתיחת שנת לימודים ראויה חייבים בשבועיים האחרונים של החופש הגדול לקיים תו ירוק ותו סגול באופן גורף.

איתן גינזבורג: זו הייתה הטענה, כי רוצים לפתוח שנת לימודים.

איתן גינזבורג: הנתונים הללו, אגב, היו בפנינו, ידעו שנהיה ב-11,000, אמרו את המספרים האלה, הם הציגו לנו אותם, יש לי פה את הטבלה, זה לא סוד.

איתן גינזבורג: אמרנו יאללה, למרות שזה שבועיים אחרונים של החופש, אנחנו רוצים לפתוח את שנת הלימודים, אתם רוצים לאפשר את פתיחת שנת הלימודים, אנחנו רוצים להימנע מסגר, אנחנו הולכים על זה.

איתן גינזבורג: פתחו את שנת הלימודים, היה ראש השנה באמצע, תיכף יום כיפור, ואנחנו נמצאים עכשיו על אותן מגבלות בטיעונים קצת אחרים רק כדי להתאים את הטיעונים למצב.

איתן גינזבורג: אני חושב שזה לא בסדר.

גלעד קריב: תיכף אני אשאל שאלה את היועץ המשפטי, אבל לדבריך, חבר הכנסת גינזבורג, דבר אחד צריך לומר, גם עכשיו אנחנו נמצאים במצב שצריך לנקוט בו בצעדים כדי לאפשר את חידוש שנת הלימודים.

גלעד קריב: פה אני חייב קצת להסתייג מהדברים.

גלעד קריב: המהלכים של ההגבלות הם לא חד פעמיים כדי לאפשר פתיחת שנת לימודים ב-1 בספטמבר, הרי אם בסופו של דבר - - -

איתן גינזבורג: זה היה כדי להימנע מסגר.

איתן גינזבורג: אנחנו באותו מצב כמו באמצע אוגוסט?

איתן גינזבורג: זה מה שאני רוצה לדעת.

גלעד קריב: אני חושב שכולנו מסתכלים ימינה ושמאלה ולצערנו אנחנו יודעים שלמעט עלייה - - -

איתן גינזבורג: אנחנו חודש בחיסונים.

גלעד קריב: רגע, למעט עלייה בכמות המחוסנים בחיסון שלישי, שכרגע אם אני מבין הפער בין כמות האנשים שהתחסנה בשני חיסונים לבין חיסון שלישי הוא מאוד גדול, נכון שיש אנשים שעוד לא הגיעו למועד של הבוסטר, אבל הפער בין שישה מיליון מחוסנים בשתי מנות לשניים וחצי מיליון מחוסנים בשלוש מנות הוא די - - -

אילנה גנס: 2.9.

גלעד קריב: יש פה פער די דרמטי.

גלעד קריב: אז כן, אנחנו מתקדמים בחיסונים, אבל בואו נודה על האמת, אנחנו עדיין נמצאים במצב שבו ניצב איום על שגרת הלימודים, ניצב איום.

גלעד קריב: נכון לא אומרים לנו סגר בחגים, אבל ניצב איום על היכולת להחזיק את השגרה.

גלעד קריב: אני רק אומר את זה כדי שלא ישתמע שבהכרח תמיד מגמת ההגבלות צריכה להיות כלפי מטה.

איתן גינזבורג: נכון, אבל אנחנו מדברים כאן על ילדים, צריך לזכור גם את זה.

איתן גינזבורג: התו הירוק נשאר, מדברים רק על ילדים שלא מחוסנים.

גלעד קריב: אז אני רוצה לומר עוד פעם, זאת נקודה שאני חושב שלא חודדה מספיק בדיון עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני חושב שמה שמתגבש פה, עוד פעם, מתגבש פה מתוך הדיאלוג בוועדה, שאנחנו לא מדברים כרגע על העברה גורפת של המסעדות והאטרקציות בחוץ לתו סגול.

איתן גינזבורג: בשום פנים ואופן.

גלעד קריב: שנייה, אבל אני רוצה רגע לומר, זה היה הדגם.

גלעד קריב: צריך רגע להבין, בבריכות אנחנו לא נותנים פטור לילדים, בבריכות אנחנו מעבירים את הבריכות לתו סגול.

איתן גינזבורג: אדוני, אנחנו גם הצענו, אני הצעתי שיהיה תו ירוק בבריכות, להמשיך עם תו ירוק והחרגה לילדים, כמו שהיה לפני.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אנחנו כרגע בבריכות הלכנו על תו סגול, לא ניסוג מזה.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, מתחדדת פה נקודה שצריך לדבר עליה, יש לגביה שתי אפשרויות, אפשרות אחת היא לעצור לכמה רגעים ושאת, אילנה, תקיימי דיון עם המנכ"ל, עם הפרויקטור, עם אנשי השר, האם הכיוון הזה כפתרון ביניים לימי סוכות, האם הוא מאפשר איזה שהיא בחינה נוספת לקראת חג הסוכות.

גלעד קריב: זו אפשרות אחת, שנעשה הפסקה, תתייעצי, הרי אי אפשר לשנות את התקנות עכשיו בהקשר הזה, צריך את הסכמת הממשלה, אבל לפחות נדע שזה כיוון שהמשרד, נראה לו.

גלעד קריב: אפשרות שנייה, אני מקשיב פה לחבריי, זה גם יחייב הפסקה של שתי דקות כדי שאני אשוחח עם אנשי לשכת השר, יש פה אמירה של חברי הוועדה, שאולי צריך להאריך את התקנות לערב סוכות.

גלעד קריב: תראו, אם נאריך את התקנות ליום ראשון אין שום דרך שהממשלה תביא סט חדש של תקנות בגלל שיש את יום כיפור ויום שישי וכו'.

גלעד קריב: אם נצמצם את ה - - -

איתן גינזבורג: אדוני, זה גם לא נכון.

איתן גינזבורג: כבר ראינו מצבים שבהם, ראית איך היום העבירו – יש לי פה בדיוק מתי שעת ההצבעה של התקנות האלה.

גלעד קריב: אבל התקנות האלה, זה לא רק השאלה מה הממשלה מחליטה, אנחנו מבקשים שכשמתקינים תקנות תהיה עבודה רצינית של הדרגים המקצועיים במשרד הבריאות, יש פה איזה שהיא שרשרת, איזה שהוא תרשים זרימה שמתחיל הרבה לפני.

גלעד קריב: הדיון בינינו הוא בין ראשון לשני, מה שרציתי לומר, יום שני זה ערב חג, יכול להיות שצריך, בעקבות ההערות של חבר הכנסת בגין ושלך, חבר הכנסת גינזבורג, להקדים את זה ליום שני כך שכן תוכלו לבדוק את הדברים ביום ראשון.

גלעד קריב: מה שאני רוצה לשאול את היועץ המשפטי, כיוון שיום שני זה ערב חג, מה בסופו של דבר הדינמיקה לאור כל ההסדרים פה של לשים את התקנות לפני, של שימוש בסעיף הדחיפות, יכול להיות שהממשלה לא תקבל את עמדת הוועדה, מה לוחות הזמנים אם אנחנו קוצבים את חיי התקנות ליום שני במקום ליום רביעי?

גור בליי: אז בשביל שלא יצטרכו להשתמש בחריג הדחיפות, אם התקנות הן בתוקף עד ערב חג, שזה יום שני, מבחינה משפטית זה אומר עד שני בחצות, זה אומר שהם צריכים להביא לנו את זה עד ראשון, אבל זה לא חצות כי כבר חג נכנס ואז יש דחייה.

גלעד קריב: עד ראשון אחרי הצהריים.

גור בליי: זה עד ראשון בשעות אחר הצהריים-ערב, זאת אומרת 24 שעות לפני כניסת החג, זאת אומרת ראשון בשש.

גור בליי: אבל השאלה מתי נדון בהן.

גלעד קריב: יכול להיות שהוועדה תצטרך להתכנס ביום שני בבוקר מוקדם, החג נכנס מאוחר, ואתה אומר שבכל מקרה לממשלה עומדת הזכות, שאנחנו מאוד לא אוהבים אותה, להשתמש בסעיף הדחיפות ואז להחיל את התקנות בלי אישור של הוועדה?

גור בליי: או לקצר את פרק הזמן.

גור בליי: חריג הדחיפות זה לא רק אחד או אפס, הם פשוט יכולים לרדת מה-24 שעות לפרק זמן יותר קצר.

אילנה גנס: אני חושבת שנכון שננהל שיח עם השר, עם לשכת השר.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: ברשותכם, אני שומע את הדברים, אני מציע, כדי שלא נעכב את הדיון, איתן מכובדי, אם אתה יכול לקחת לרגע את ראשות הישיבה כדי שנתחיל להתקדם בהצגה של משרד הבריאות את התקנות, כפי שהן, אנחנו מברכים על עניין הבריכות, בכל מקרה לא נכניס היום את האטרקציות ואת המסעדות כי זה שינוי תקנות וצריך את החלטת הממשלה, אבל אני רוצה להתקדם, אני אגש ואנהל שיחה עם לשכת השר.

גלעד קריב: אילנה, אני מציע שגם את תבדקי האם הכיוון שאנחנו מציעים, של הפטור מתו ירוק למשך חג הסוכות ולא העברה לתו סגול, יכולה לקדם אותנו.

זאב בנימין בגין: לילדים.

גלעד קריב: כן, פטור מתו ירוק לילדים בלבד, שזה רלוונטי לנושא האטרקציות.

גלעד קריב: (היו"ר איתן גינזבורג)

איתן גינזבורג: טוב, אילנה, בבקשה, בואי נפרט את השינויים בתקנות שאתם מבקשים לשנות ואז נמשיך עם המוזמנים שמבקשים להתייחס.

אילנה גנס: הלשכה המשפטית תציג.

איתן גינזבורג: טל נמצאת?

טל וינר שילה: כן.

טל וינר שילה: אז בעצם התקנות האלה כוללות כמה עניינים - - - נתחיל דווקא מהחג שמתקרב.

טל וינר שילה: לקראת יום כיפור מוצע כאן בתקנות להאריך את תוקף בדיקות האנטיגן לתו ירוק שנעשות בערב החג, כלומר שנעשות ב-15 בספטמבר, שהן יהיו תקפות עד ה-16 בספטמבר בחצות, בעיקר כדי לאפשר נוכחות בתפילות לאורך כל החג, בעיקר לילדים שבעצם צריכים לבצע בדיקת אנטיגן.

טל וינר שילה: דבר נוסף שעלה פה זה ביטול חובת התו הירוק לבריכות בשטח פתוח, למעט חריג אחד שזה בריכות שנמצאות בבתי מלון, שם תהיה חובת תו ירוק גם בשטח פתוח, אבל זה באמת נעשה כדי לא ליצור איזה שהיא הפרדה מאולצת בתוך בתי המלון שהכניסה אליהם ממילא מחייבת תו ירוק.

טל וינר שילה: כך זה גם לא מסכן את הנוכחים במלון שנכנסו על דעת זה שכולם נמצאים בתו ירוק ולא ייכנסו פתאום אנשים בלי תו ירוק ויהיה ערבוב של שמחה בשמחה מה שנקרא.

טל וינר שילה: דבר נוסף זה לגבי הבקשה של הוועדה שבבתי כנסת שיש בהם פחות מ-50 מתפללים יחויבו להציב שלט על כך שהם לא עומדים בתו ירוק, אי העמדת שלט גם תגרור קנס.

טל וינר שילה: דבר נוסף, שבשבתות וחגים, בתי כנסת שכן פועלים בתו ירוק לא יחויבו לסרוק את הברקוד של התו הירוק, אלא יהיה אפשר להציג את התו הירוק, באמת מטעמים דתיים.

איתן גינזבורג: איך מעבירים את המידע הזה לבתי הכנסת ביחס לתקנות שנכנסות היום לתוקף?

טל וינר שילה: זו העבודה שתהיה לדוברות, לפרסם את זה.

איתן גינזבורג: והדוברות תעשה את זה?

טל וינר שילה: כן.

אילנה גנס: כל עדכון תקנות אנחנו מפרסמים, בוודאי.

איתן גינזבורג: כן?

אילנה גנס: בוודאי.

אילנה גנס: כל עדכון של תקנות יוצאת הודעה מסודרת של הדוברות בכל אמצעי המדיה והתקשורת.

איתן גינזבורג: בסדר, אבל פה יש התייחסות למוסדות מסוימים.

איתן גינזבורג: בתי הכנסת שלא יציבו שלט עוברים על החוק, השאלה היא האם אתם, מלבד העבודה הטובה שאתם עושים, למשל האם אתם לא מעדכנים את המועצות הדתיות או את משרד הדתות שיעדכן את המועצות הדתיות שיעדכנו את בתי הכנסת לפני יום כיפור.

אילנה גנס: קודם כל במסגרת 'מגן ישראל' יש ראש דסק חרדי שנמצא בקשר שוטף מול כל הרשויות ומול האוכלוסייה החרדית.

איתן גינזבורג: יש גם דתיים שהם אינם חרדים.

אילנה גנס: נכון, נכון, זה מופץ בדרכים שונות, אבל אנחנו נעביר את החידוד הזה ונראה איך אפשר לוודא שזה מגיע לכל אוכלוסיות היעד בצורה מסודרת.

איתן גינזבורג: טל, יש לך עוד משהו להוסיף?

טל וינר שילה: והדבר האחרון, להאריך את התקנות עד ה-29 בספטמבר.

איתן גינזבורג: כן, בכפוף כאמור לדברים שאמר יושב ראש הישיבה.

איתן גינזבורג: אילנה, את רוצה להתייחס לעוד משהו?

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: בגדול אין פה שינויים דרמטיים, יש פה בעיקר התאמות לחג, השינוי המהותי הוא כמובן בריכות השחייה שעובר לתו סגול.

אילנה גנס: מבחינת ההצעה שלכם לפטור ילדים ספציפית, חשוב לי להתייחס לזה ולהסביר שבעצם כרגע קרוב ל-60% מהתחלואה זה ילדים עד גיל 16.

אילנה גנס: רוב התחלואה במדינת ישראל כיום היא בקרב ילדים ולכן זו האוכלוסייה שהכי נדבקת בעצמה ומדביקה אחרים וככה מסכנת גם את האוכלוסייה המבוגרת שנמצאת בפנים.

אילנה גנס: הרעיון של לפטור ילדים מחובת ביצוע בדיקה וכניסה למקומות של תו ירוק לא רק מסכנת את הילדים עצמם - - -

איתן גינזבורג: לא לכל המקומות.

אילנה גנס: נכון, אבל כשאנחנו מדברים על מקומות כמו מסעדות, אז הרבה פעמים מבוגר שמחוסן ונכנס למקום הזה, זה נכון שאנחנו אף פעם לא מדברים על 100% ביטחון כשאתה נכנס למקומות - - -

איתן גינזבורג: לא דיברנו על כניסה לתוך מסעדה, דיברנו בחוץ.

אילנה גנס: נכון, גם בחוץ, אנחנו עדיין מבינים שמדובר על מקום שברגע שהוא מופעל בתו ירוק, מי שנכנס למקום שהוא יודע שהוא פועל בתו ירוק יש לו לפחות איזה שהיא תחושה שהוא יחסית יותר מוגן בהשוואה למקום שאיננו מופעל בתו ירוק.

אילנה גנס: ודרך אגב, יש היום הרבה מאוד עסקים שמצופה מהם, אנשים שמגיעים היום לבית מלון רוצים להרגיש יותר מוגנים, רוצים לוודא שהמקום אכן עומד בדרישות, אכן בודק, ואנחנו מכירים הרבה מאוד פניות שמגיעות גם אלינו של ציבור שמתלונן על זה שהוא הגיע עכשיו למלון ולא בדקו לו.

איתן גינזבורג: לא, אבל למה להשוות בין מלון שהוא סגור לבין שהייה באוויר פתוח?

איתן גינזבורג: עדיין מהדהדת באוזניי התשובה שהייתה בזמנו לגבי עניין ההדבקה בתוך הבריכות בתקופת החופש הגדול.

אילנה גנס: בהנחה שאנחנו רוצים שמיד בתום חג סוכות נחזיר את הילדים לספסל הלימודים זה גם שיקול שבסופו של דבר צריך לקחת אותו בחשבון.

סימון דוידסון: יש לי דה-ז'ה-וו שלושה שבועות אחורה.

איתן גינזבורג: גם לי.

סימון דוידסון: ואנחנו חוזרים על זה עוד פעם.

סימון דוידסון: היום הציג פה בחור, שהוא הבעלים של שביל האשכוליות, אני במקרה הייתי שם מספר פעמים עם הבנות שלי, זה מקום ענק, פתוח, ולזה צריך תו ירוק לגילאי שלוש עד 12 אז המקום לא עובד, פשוט לא עובד, כי המשפחות לא יכולות לעשות את הבדיקות האלה.

אילנה גנס: ברור, אבל בתקנות אתה לא יכול לרדת לרזולוציה של מקום ספציפי, ברור שהשונות בין המקומות השונים והפוטנציאל - - -

סימון דוידסון: אבל אטרקציות במקום פתוח זה אטרקציות במקום פתוח, זה מאוד פשוט.

אילנה גנס: כן, אבל אם אתה לוקח אטרקציה במקום פתוח כמו סופרלנד בראשון לציון, שמגיעים לשם מאות ילדים ומצטופפים שם בתורים בהמתנה לעלות למתקנים.

איתן גינזבורג: אפשר לחשוב שבקניון מה זה אין צפיפות.

אילנה גנס: בקניון לפחות זה מקום ש - - -

איתן גינזבורג: לפחות זה מקום סגור, עם מערכת זה, לא כמו בחוץ, זה מקום סגור, עם מערכת אוורור, סירקולציה וזה.

אילנה גנס: בסוף הממשלה החליטה להחריג את כל ענף המסחר.

סימון דוידסון: ויושבים שם ואוכלים שם וקופצים שם.

אילנה גנס: החליטו להחריג את כל ענף המסחר משיקולים כאלה ואחרים.

סימון דוידסון: אני מבין את הממשלה, אבל אנחנו יושבים פה ואני מסתכל על חבריי ואנחנו מתביישים.

סימון דוידסון: האמת אני אומר לך, אני מתבייש לבוא ולהגיד שהאטרקציות במקומות פתוחים צריכים תו ירוק לילדים בגילאי שלוש עד 12 כשאני יודע - - -

איתן גינזבורג: את יודעת מה הכי יפה?

איתן גינזבורג: אנחנו נורא נלחמים פה על כל תקנה וכל חוק וכל אות, בסוף החיים יותר חזקים מכולנו וכל מה שכתוב למשל בתוך הקניונים, על ג'ימבורי ועל מסעדות, לא מתקיים.

זאב בנימין בגין: תו ירוק בג'ימבורי.

איתן גינזבורג: הילדים שלי הם בגילאים האלה ואלה המקומות שבהם הם מבלים, ג'ימבורים, כי הם עדיין קטנים, לא, מבקשים בשביל ילד אחד תו ירוק, מילד אחד תו ירוק.

איתן גינזבורג: אז אנחנו נתווכח פה ואני בסוף אגיד: כל מה שאילנה אומרת אמן ומשרד הבריאות צודקים, ובסוף באמת של החיים הקניון, שהוא בתו סגול, ימשיך לתפקד בתו סגול על כל מתקניו, לא משנה אם זה את החרגת משהו או לא החרגת משהו.

אילנה גנס: אז חלק מהדירקטיבות של הממשלה זה להדק גם פיקוח על - - -

איתן גינזבורג: אי אפשר לפקח.

איתן גינזבורג: בסוף החוכמה של ממשלה זה גם להטיל מגבלות וחוקים שהציבור יכול לעמוד בהם ולא לאבד את אמון הציבור.

איתן גינזבורג: זהו, היושב ראש הגיע.

איתן גינזבורג: (היו"ר גלעד קריב)

גלעד קריב: טוב, אנחנו נעצור להודעה אישית לפרוטוקול של חבר הכנסת דוידסון.

סימון דוידסון: לפני שמצביעים על התקנות חשוב לי לעשות גילוי נאות.

סימון דוידסון: אני בא מעולם השחייה, הייתי יושב ראש איגוד השחייה הרבה שנים, אני כמו ראש ממשלה וממשלת ישראל הייתי של עולם השחייה הרבה מאוד שנים, זה העולם שלי, בייעוץ ובהקמת קנטרי קלאב ומתקנים.

סימון דוידסון: אני לא בעלים של בריכה פתוחה, אין לי בריכה כזאת, אבל חשוב לי להגיד שעל סעיף 4 אני לא מצביע.

סימון דוידסון: למרות כל מה שאמרתי הנושא הזה של האטרקציות הפתוחות והמסעדות בחוץ, זה משהו שבאמת כואב לי הלב על זה ואנחנו לא יכולים להגיד שזה עובר לידנו כי זה לא עובר לידנו.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך בתהליך של המעבר על התקנות.

גלעד קריב: אני דיברתי עם אנשיו של שר הבריאות, הם יעשו את הבדיקה לגבי לוחות הזמנים בין יום שני ליום רביעי.

גלעד קריב: חשוב לי לומר לחבריי, אנחנו לא רק בהיותנו חברי קואליציה, מי שנמצא כאן, אני חושב שגם בהבנת הסיטואציה אנחנו הולכים פה על חבל דק, אנחנו כל הזמן מייצרים פה נקודות ואיזונים, אני חוזר ואומר את זה, גם בהבנה לעובדה שאנחנו חיים במציאות של חוסר ודאות.

גלעד קריב: כרגע העמדה של מנכ"ל משרד הבריאות היא שהוא זקוק לפרק זמן מינימלי של שבוע ימים כדי לומר אמירה מהותית יותר על מגמות תחלואה, על דברים, ולכן, עוד פעם, הם הרי אישרו תקנות בממשלה עד אסרו חג, עד יום אחרי שמחת תורה, ואנחנו אמרנו להם שזה גם ארוך מדי וגם מייתר את כל הדיון על חג הסוכות.

גלעד קריב: הם הציעו את יומו הראשון של חול המועד, בדיון עלה היום הראשון של חול המועד, אנחנו כרגע מבקשים את הבחינה אם אפשר להקדים את זה לערב החג.

גלעד קריב: זה לא יהיה ליום ראשון כי יש תהליכי עבודה במשרד הבריאות גם, עוד פעם, כל תקנה זה צוותים משפטיים שמנסחים ומעבירים ומשאל שרים, אז אנחנו צריכים להיות רגישים גם לעניין הזה, אבל ערב חג זה דבר שיכול כן להתאים, אנחנו תיכף נראה את ההתייחסות של משרד הבריאות, הם יחזרו אלינו.

גור בליי: יש שתי נקודות.

גור בליי: כשאנחנו רצינו להפנות את תשומת הלב, לקבל את ההתייחסות של משרד הבריאות לגביהן, אני אולי אעלה אותן כבר עכשיו, כי הקריאה פה היא לא מאוד ארוכה.

גור בליי: נקודה אחת, תיכף נגיע לזה, אבל זה הוזכר קודם על ידי טל, לפי התקנות המהירות יהיו בתוקף גם לערב יום כיפור וגם ליום כיפור עצמו.

גור בליי: ברור שזה בא לענות על צורך מעשי, הקושי לעשות בדיקות במהלך יום כיפור, אבל אני גם מתחבר לדברים שאת אמרת קודם, אילנה, השאלה אם זה לא באמת ברמה של להביא אנשים לכדי שאנשים ירגישו בטוחים שהם במקום בתו ירוק, בעיקר בתי תפילה מן הסתם במהלך יום כיפור, ובעצם זה שמישהו יוצא שלילי בבדיקה מהירה שנערכת מחר בבוקר, באיזה מידה זה יכול לתת ביטחון למישהו שמגיע לתפילת נעילה במוצאי יום כיפור?

גלעד קריב: או שאדם ייקח בחשבון, אין מתפלל שייכנס לבית כנסת ביום כיפור עצמו שיחשוב שכל הבאים ערכו בדיקת אנטיגן ביום הכיפורים כשהכול סגור, אז בתוך מערכת ניהול הסיכונים, כפי שאמרנו, כשאנשים הולכים לכותל, חבר'ה, יום הכיפורים בכל זאת - - -

גור בליי: לא, אני רק אומר שיש פה איזה שהוא - - -

גלעד קריב: יכול להיות שההגדרה מבחינת התקנות היותר מדויקת לא הייתה לומר שתוקף בדיקת האנטיגן היא ל-36 שעות, אלא שביום הכיפורים עצמו, להבדיל מערב יום הכיפורים, אין חובת בדיקה מהירה בכניסה לבית הכנסת.

גור בליי: כי דה פקטו זה מה שקורה, ואולי זה הגיוני, אבל אולי כדאי גם להבהיר את זה לציבור כי באמת מגיע בן אדם מבוגר וחושב שהוא לצורך העניין מוגן מבחינת התו הירוק.

גלעד קריב: הבעיה היא שאנחנו לא יכולים לשנות את הלשון, נכון?

גור בליי: אני לא יודע, אתה מגיע לנעילה, מישהו שעשה בדיקה בבוקר של מחר בבוקר.

גלעד קריב: אני חושב שאין ספק, אין פה ניסיון לטעון שבדיקת האנטיגן פתאום מתאימה ל-36 שעות.

אילנה גנס: זה מבחינה טכנית ולכן זה גם כתוב כהוראת שעה.

גלעד קריב: כן, הניסוח פה, ואני חייב לציין שהייעוץ המשפטי העלה את הנקודה הזאת לפני ניסוח התקנות החדשות, חבל שלא – כי מותר לומר שביום הכיפורים, כששום דבר לא פתוח ושום תחנת בדיקה לא פתוחה, אז ביום הכיפורים יש חריג, בסדר.

גור בליי: ובאופן אמיתי זה לא בן אדם שבאמת יש ניבוי לגבי זה שהוא לא מדבק.

אילנה גנס: הוא בעיקר רלוונטי לערב כיפור, אם אתה עושה בדיקה בבוקר אז 24 שעות, זה כן נותן לך רמת הגנה טובה אם אתה הולך בבוקר למחרת.

גלעד קריב: היתרון היחיד בשיטה הזאת היא שגם אדם שאומר שהוא לא מתכוון, יש ציבור גדול מסורתי שהולך לשמוע שופר, אז הניסוח פה בא ואומר שגם אדם שלא מתכנן ללכת בערב יום הכיפורים, אלא ביום הכיפורים עצמו ל'יזכור', יש הרי ציבור גדול שמגיע רק בבוקר, והוא יודע שבערב יום הכיפורים הוא צריך לעשות בדיקת אנטיגן.

גלעד קריב: אז יש פה לכאן ולכאן, אבל זה גם כרגע לצערי, נאמר לפרוטוקול שהבדיקה לא פתאום הצמיחה - - -

זאב בנימין בגין: על כל מה שאנחנו דנים פה, או לפחות לגבי ההחלטות, צריך להודיע לציבור, זה דורש זמן, לא כל אחד רואה כל הזמן את החדשות ושומע כל הזמן את הרדיו והבת דודה צריכה לטלפן, זה לוקח זמן.

זאב בנימין בגין: אנחנו עכשיו כמעט בערב חג והפנאי לשמוע חדשות ולהקשיב לניואנסים בחדשות, כל זה נעשה מאוד מאוד מסובך.

גלעד קריב: נכון.

זאב בנימין בגין: וזו חובתנו, זאת אומרת החובה היא להודיע לציבור.

זאב בנימין בגין: הציבור אחר כך, הוא לא נענש על ידי הפקח, הוא נענש על ידי הידבקות.

גלעד קריב: נכון, אבל צריך לומר עוד פעם, לא היה יסוד לאף אחד לחשוב שהכניסה ביום הכיפורים לא תחייב איזה שהוא סוג של בדיקה, זאת אומרת אנשים יודעים שצריך בדיקה.

אילנה גנס: נכון, דיברנו על זה ביום ראשון.

גלעד קריב: נכון, בעקבות הערתו של חבר הכנסת בגין, אין ספק שמיד בתום הדיון כאן, בעצם כבר יכולתם לעשות את זה כי ברגע שזה מאושר בממשלה אתם לא ממתינים עם מסיבות עיתונאים לאישור הוועדה, אתם מודיעים לציבור הרבה לפני, אבל צריך שבאתרים של המשרד לשירותי דת ושל משרד הבריאות, ככותרת, יובהר העניין של יום הכיפורים, בראש ובראשונה באמירה שבבתי כנסת מעל 50 איש צריך לעשות מחר בדיקה, ועד מתי פתוחות התחנות.

גלעד קריב: אני לא בדקתי, אני מקווה שמד"א כבר הצליחו לעדכן את האתר שלהם כך שאתה מקבל מהם תשובות רלוונטיות.

גור בליי: ונקודה שנייה, שהיא גם קשורה לנושא התפילה, המתווה של הסליחות בכותל, שאושר, הוא בעצם פוקע מחר בלילה, הוא עד ה-15 בספטמבר ואין הארכה שלו, אז אולי שאלה לטל, מה ההסדר שיחול בכותל החל מיום הכיפורים עצמו?

גלעד קריב: פטור מלא.

גור בליי: זה מה שיחול.

גור בליי: מבחינה משפטית מה שיחול זה פטור מלא.

גלעד קריב: כמו כנסיית הקבר ומסגד אל אקצה.

גור בליי: אבל השאלה, יש מגבלת התקהלות של 100 איש, איך הם הולכים ליישם את הדבר הזה, באיזה צורה, מה הכוונה שלהם?

אילנה גנס: בתקנות הקודמות, פג תוקפן אז חוזרים למתכונת הרגילה.

גלעד קריב: זאת אומרת העמדה היא שברחבת הכותל ביום הכיפורים אין כל מגבלה, גם אין פיצול לקפסולות, זה המצב כרגע בכותל המערבי?

זאב בנימין בגין: מה עם ה-8,000?

גור בליי: זה פוקע מחר בלילה.

גלעד קריב: כרגע העמדה של משרד הבריאות היא לא לחדש את ההוראה הזו.

זאב בנימין בגין: זה קרה או שזה היה מכוון?

גלעד קריב: לא, לדעתי זה היה מכוון, אם אני מבין נכון.

זאב בנימין בגין: אוקיי, כי זה מקומות קדושים?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כמו שכרגע, אם אני זוכר נכון, אין כל מגבלה על כנסיית הקבר ומסגד אל אקצה.

גור בליי: נכון.

גלעד קריב: השאלה, גם כאן, אנחנו כל הזמן אומרים את זה, האם הציבור מבין שברחבת הכותל לא נאכף שום דבר שקשור בתו הירוק, כדי שאנשים שהם בקבוצות סיכון לא יגיעו גם אם מנהגם היה כל שנה לסיים את הצום ברחבת הכותל?

אילנה גנס: אני מעריכה שברגע שהתקנות מתבטלות - - -

זאב בנימין בגין: אז שיהיה בתוך ההודעה שעכשיו דיברנו עליה, שיכללו את כל ההסדרים.

אילנה גנס: אני חושבת שהציבור - - -

גור בליי: אין שם גם תו סגול.

אילנה גנס: זה כמו שטח פתוח.

גלעד קריב: בסדר, אבל פה צריך לומר משהו.

גלעד קריב: אם כנסיית הקבר ומסגד אל אקצה מוחרגים, אז בסדר, לא יכול להיות שהכותל לא - - -

גור בליי: לא, ברור, אבל מדוע החילו את זה אז?

אילנה גנס: ההחרגה היחידה לכל שלושת המקומות האלה.

גור בליי: אז מדוע ההחלה הספציפית הזאת לכותל עשרה ימים?

אילנה גנס: כי לא רצו ביום הכיפורים, א', להעמיד שם את הסדרנים בתוך הקפסולות, אנחנו יודעים שיום הכיפורים הוא אירוע - - -

אילנה גנס: פרקטית הוא לא ניתן לתפעול.

גור בליי: אבל התקנות לכאורה עדיין פועלות לפי המתכונת הזאת.

אילנה גנס: מחר עדיין כן, עד ערב כיפור.

גלעד קריב: גם פה התפר, עוד פעם, הוא לא מדויק מבחינה משפטית ואז זה לא מדויק לציבור.

גלעד קריב: אני חייב לומר, אני מנצל את ההזדמנות הזאת כדי לומר בתקווה שאמצעי התקשורת יעבירו את המסר, עוד פעם - - -

גור בליי: צריך להסביר את זה טוב, כי שוב אני אומר, אפשר לקבוע ככה, אפשר לקבוע אחרת, זו בסוף החלטת מדיניות, אבל זה חל בערב יום כיפור וזה לא חל ביום כיפור עצמו.

גור בליי: אז אולי לא להחיל בכלל, אבל מוזר מאוד ה - - -

גלעד קריב: חברים, אנחנו לא יכולים לשנות את זה.

גור בליי: צורת ההחלה הזאת היא מאוד מוזרה, זה גם מבלבל.

גלעד קריב: אני מבקש להעביר את המסר, אני יודע שצופים בנו באמצעי התקשורת, להבין שכרגע מתווה הסליחות שנהג בימים האחרונים לא רלוונטי לרובו של יום הכיפורים ברחבת הכותל וציבור שהוא ציבור שנמצא בקבוצות סיכון, או ציבור שלא רוצה להסתכן, צריך לדעת שכרגע לא בודקים ענייני תו ירוק, אין הגבלה לקפסולות, אין הגבלה על מספר משתתפים ואני מבין, רק תקן אותי, היועץ המשפטי, שמכיוון שמדובר בשטח פתוח לחלוטין, האם מוטלת שם חובת עטיית מסכות?

אילנה גנס: כן, ודאי.

אילנה גנס: בהתקהלות מעל 100 איש.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אז יידע הציבור, ואני מקווה שאמצעי התקשורת יעבירו את המסר, על ההבדל בין תקופת הסליחות לבין יום הכיפורים, ואנשים בקבוצת סיכון, ראוי שיתפללו בבתי כנסת שעומדים בתו הירוק ועדיף במנייני חצרות ולא במבנים סגורים.

אילנה גנס: אגב, בכל מקרה חלה מגבלת התקהלות, גם במקומות קדושים.

גלעד קריב: איזה מגבלת התקהלות?

גלעד קריב: איזה מגבלת התקהלות כרגע על פי התקנות?

גלעד קריב: הרי הגבלת ההתקהלות היחידה הוכנסה לימי הסליחות, אותם 8,000 איש.

גור בליי: לא, יש הגבלת התקהלות כללית, זו בדיוק הייתה השאלה שלי, איך אתם מתכננים ליישם כזה דבר?

גלעד קריב: אבל מוחרג.

גלעד קריב: אני רוצה להבין, האם כנסיית הקבר, הר הבית והכותל לא מוחרגים מהגבלת ההתקהלות הכללית?

גלעד קריב: הרי זה היה כל הרעיון של ההחרגה שלהם.

גור בליי: הם מוחרגים מהתו הסגול.

גלעד קריב: טל, בבקשה.

גלעד קריב: בגלל שאת לא פה אנחנו לפעמים שוכחים לפנות ליועצת המשפטית של המשרד.

גלעד קריב: בבקשה, עורכת הדין וינר שילה.

טל וינר שילה: כמו שגור אמר, באמת חלה מגבלת ההתקהלות הכללית שלעניין הכותל זה 100 אנשים בשטח פתוח, כלומר אם יש התקהלות של 100 מתפללים שעושים מניין ביחד הדבר הזה אסור.

גלעד קריב: מה זה מניין ביחד?

טל וינר שילה: אז באמת חלות הנחיות אכיפה.

טל וינר שילה: נכון, אין כרגע את המתווה שהיה בימי הסליחות - - -

גלעד קריב: לא, אני לא מצליח רגע להבין, מה משמעות ההחרגה של כנסיית הקבר, מסגד אל אקצה ורחבת הכותל מהתקנות?

טל וינר שילה: מהתו הסגול, ממגבלת התפוסה.

גלעד קריב: זאת אומרת שכרגע בהיעדר הוראה של 8,000 איש בכותל את בעצם מודיעה לנו שבמסגד אל אקצה יכולים להיות 100 איש, לא יותר?

גלעד קריב: ובכנסיית הקבר?

טל וינר שילה: לא, כהתקהלות.

גלעד קריב: תסבירו לי איך אתם מגדירים התקהלות ברחבת הכותל.

טל וינר שילה: התקהלות זה דוגמה עכשיו פותחים מניין ומצטופפים כולם ביחד.

גלעד קריב: תסבירו לי, מה זה מניין?

גלעד קריב: אני רוצה להבין.

טל וינר שילה: מגיעה עכשיו קבוצת מטיילים לבקר את הכותל, לראות את הכותל בסליחות, אם הקבוצה הזאת מעל 100 איש הם לא יכולים להיות ביחד.

גלעד קריב: מה זה קבוצה?

גלעד קריב: מתקבצים עכשיו, זורמים אנשים לתפילת נעילה, אתם מכירים את הדינמיקה, איזה קבוצה?

גלעד קריב: אני רוצה להבין.

גבי לסקי: מגיעים אחד אחד, אבל הם יותר מ-100?

טל וינר שילה: אז השוטר יוכל לפזר גם התקהלויות.

גלעד קריב: מה זה התקהלויות ברחבת הכותל בתפילת נעילה?

גלעד קריב: אני לא מבין.

גור בליי: השאלה איך אתם מיישמים.

גור בליי: זו בדיוק הייתה השאלה לגבי הפקיעה של המתווה.

גור בליי: המתווה של ה-8,000, הקפסולות, לפחות נתן איזה שהיא הכוונה.

גור בליי: אתם עכשיו מחליפים את זה, לכאורה, למעשה גם קודם, גם במסגד אל אקצה וגם בכנסיית הקבר הייתה את מגבלת ההתקהלות הזו, עכשיו גם בכותל, אנחנו מדברים על מקומות שמגיעים אליהם אלפי אנשים, אלפי אנשים במקומות קדושים ורגישים, איך אתם מיישמים בהם את המגבלה הזו?

גור בליי: לא ברור כל כך.

גור בליי: לא ברור בכלל.

גלעד קריב: אני לא מבין מה המשמעות של הגבלת התקהלות בתוך שטח גדול.

גלעד קריב: תסבירו לי מה הגבלת ההתקהלות בהר הבית, במסגד אל אקצה.

גלעד קריב: ביום שישי הקרוב יתקיימו תפילות יום השישי במסגד אל אקצה, מה המשמעות של הגבלת התקהלות של 100 אנשים?

גלעד קריב: אם החרגתם את שלושת המקומות הקדושים לדתות מחובת התו הסגול, למה לא פטרתם אותם מהגבלת התקהלות או עשיתם בעצמכם את החישוב שעשיתם לגבי רחבת הכותל?

גלעד קריב: אמרתם 8,000 איש אפשר לספוג בימי הסליחות, אז תחשבו את השטח של אזורי התפילה בהר הבית ואת שטח כנסיית הקבר ותאמרו כמה אנשים.

סימון דוידסון: כי במסגד אל אקצה אי אפשר לאכוף.

גלעד קריב: עזבו רגע את שאלת האכיפה.

סימון דוידסון: בשביל התפוזים כן.

גלעד קריב: בסדר, אני מכיר עוד מקומות בתוך ישראל דוברת העברית שאי אפשר לאכוף, מפסטיבל פנג'ויה ועד מקומות אחרים.

סימון דוידסון: נכון, נכון.

גלעד קריב: בסדר, אז אני אותיר את הטענות על אכיפה בררנית בהר הבית לנציגי כמה סיעות כאן.

גלעד קריב: אכיפה בררנית היא אקרוס דה בורד, היא לא על פי הפילוח של הר הבית או הכותל המערבי, אבל אני לא מצליח להבין, אתם מביאים תקנות, אתם מצפים שהקהל – אני לא מבין את האמירה הזו, היא לא ברת אכיפה ביום הכיפורים, היא לא ברורה לציבור.

גלעד קריב: היא כאילו סתם.

גלעד קריב: הנה, חבר הכנסת מקלב שמע בערוץ 99 שאני מדבר על הכותל והוא בא להיות תנא דמסייע.

אורי מקלב: אתה רוצה למנוע תפילות נעילה בכותל המערבי?

גלעד קריב: להיפך.

אורי מקלב: לא, חשבתי שאתה רוצה - - -

איתן גינזבורג: לא, אתה, אין דברים כאלה.

איתן גינזבורג: הוא בא להגן על הכותל, שיאפשרו תפילה בכותל ואתה אומר שהוא רוצה למנוע?

איתן גינזבורג: דבר כזה עוד לא ראיתי.

אורי מקלב: לא, חבר הכנסת מקלב אמר את זה בשביל 'יתד נאמן', אני רואה בעיניים שלו שהוא מודה לי.

איתן גינזבורג: אני מקווה שבחדר שלך כשאתה רואה את ערוץ הכנסת אתה לא רק קורא שפתיים, תפעיל את הווליום.

זאב בנימין בגין: לא, השאלה בכלל אם תפילת רפורמים נשמעת.

גלעד קריב: לא, איתן, יש סיכום ביני לבין חבר הכנסת מקלב שמהדלת עד שהוא מתיישב הוא משמיע דברים ל'יתד נאמן' ומרגע שהוא מתיישב הוא מתחיל לעבוד איתנו כדי לקדם פתרונות בעבור הציבור המאמין.

אורי מקלב: כשאני יוצא מפה זה גם יכול להיות.

גלעד קריב: זה בסדר, גם ביציאה אתה יכול - - -

איתן גינזבורג: אני מציע שכשצופים בערוץ הכנסת כדאי להגביר את הווליום.

גלעד קריב: לא, הכול בסדר.

גלעד קריב: אני רק בא ואומר שאני גם לא יודע כרגע איך לפתור את הסוגיה.

אורי מקלב: גם בהר הבית - - -

גלעד קריב: נכון, אני הזכרתי את הר הבית.

גלעד קריב: באמת, מבקשים מוועדת חוקה, חוק ומשפט לאשר תקנות שברור לא רק שלא ניתן לאכוף אותן, שלא לכך התכוון המשורר, כי אתם לא התכוונתם להגביל תפילות בכותל המערבי ביום הכיפורים ל-100 איש אחרי שאישרתם 8,000 בסליחות.

גלעד קריב: כנראה לא ביקרתם לאחרונה בכותל המערבי, מה זה 100 אנשים שהגיעו כדי להתפלל?

גלעד קריב: הדינמיקה של תפילות זה שאנשים מתקבצים שם באופן ספונטני למניין, חלק מתפללים לבדם, חלק במניינים גדולים, מי בדיוק סופר?

גלעד קריב: אין קפסולות.

גלעד קריב: התחושה היא קשה לגבי העניין הזה, הייתם צריכים להתכונן יותר טוב לעניין הזה.

גלעד קריב: אני באמת לא יודע איך ל – זה לא הנקודה המרכזית בדיון, כי אנחנו מבינים למה התכוונתם, אבל קשה לי להצביע בעד תקנות כשאני יודע מראש שלא לזה התכוון המשורר ולא את זה מה שתאכפו.

גלעד קריב: אני לא מבין מה הציפייה שלכם, שאיך יספרו את המניינים?

גלעד קריב: או שהכותל ביום הכיפורים פטור מתו ירוק ומתו סגול וממגבלת התקהלות ואתם אומרים לאנשים: דעו, מישהו בסיכון שלא יגיע לכותל ויתפלל במניין חצרים בשכונתו.

גלעד קריב: זה פשוט לא רציני ולא קוהרנטי מה שקיים כאן.

גלעד קריב: יגיע ציבור מסיבי ובמספרים גדולים ביום הכיפורים לכותל.

אורי מקלב: זה פחות מהציבור שמגיע למחנה יהודה.

גלעד קריב: לא, חד משמעית, צריך להגן על הזכות של הציבור להתפלל.

גלעד קריב: אם רציתם באמת לעשות איזה שהיא הגבלה, אז היה צריך לסכם עם הממונה על המקומות הקדושים מראש.

גלעד קריב: אולי, דרך אגב, זה מה שקיים, אילנה?

גלעד קריב: יכול להיות שצריך לבדוק פה עם רל"ש שר הדתות או עם המשרד, יכול להיות שהם מתכוונים להשאיר את מבנה הקפסולות ששימשו בתקופת הסליחות בכל הרחבה כדי לאפשר באמת איזה שהוא ניתוב של הקהילה.

גלעד קריב: טוב, פשיטא שאין ציפייה שביום הכיפורים, כל מי שיכול להיכנס לכותל זה 100 אנשים.

גלעד קריב: בסדר, זה גם מה שהיועצת המשפטית מסבירה לנו, אני רק לא מבין.

אורי מקלב: אני חושב שיש מניינים יותר גדולים מ-100 איש.

גלעד קריב: לא, בוודאי, בוודאי.

גלעד קריב: אני רק רוצה לומר משהו, ההוראה הזו לא תקפה רק ליום הכיפורים.

גלעד קריב: אם אתם פטרתם את מסגד אל אקצה וכנסיית הקבר מהתו הסגול אין דרך להשאיר שם בהמשך גם, אחרי החגים, הגבלת התקהלות של 100 אנשים.

גלעד קריב: אין לזה שום משמעות, בסוכות יהיו תפילות גדולות מאוד כל בוקר.

גלעד קריב: אם אתם רוצים מתווה אחר, הנה עוד סיבה להגביל את התקנות ולא למשוך אותן אל מעבר לסוכות, יש קהל של אלפים שמגיע לכותל לברכת כוהנים, לתפילות החג, להלל.

גלעד קריב: אז אם אתם רוצים לסגור מתווה עם משרד הדתות אז תסגרו מתווה עם משרד הדתות, אי אפשר להמשיך עם ההגבלה של 100 איש בהתקהלות בשלושת האתרים האלה.

אילנה גנס: אני חושבת שמראש ההחרגה של המקומות האלה אומרת את זה.

גלעד קריב: זה ברור, אבל אתם משאירים את הגבלת ההתקהלות של 100 אנשים.

גלעד קריב: יש פה בעיה משפטית קטנה, תפתרו אותה, תמצאו את הדרך ותבואו בדין ודברים עם משרד הדתות לקראת חג הסוכות כי הציבור שמגיע בחג הסוכות הוא ציבור גדול מאוד.

גלעד קריב: אני לא יודע כרגע אם מתוכננות למשל הקפות שניות ברחבת הכותל, מנהג שהתחיל בשנים האחרונות במוצאי שמחת תורה.

טל וינר שילה: לדוגמה הקפות שניות, זה לחלוטין אירוע מאורגן שלא יכול להיות מעל 100 איש.

גלעד קריב: אז מה המשמעות של ההחרגה של שלושת האתרים הקדושים?

טל וינר שילה: במקרה הזה, שוב, אנחנו בסופו של דבר לא נמצאים בשטח, אפשר להתייעץ עם משרד הדתות, עם המשטרה, שהם אלה שאוכפים את התקנות, לשוטר יש סמכות לפזר התקהלויות כאלה.

גלעד קריב: עורכת הדין וינר שילה, ברור לי מה הסמכות של השוטרים, מהוועדה הזו אי אפשר לצפות לאשר תקנות בלתי אכיפות.

גלעד קריב: זה לא לכבודה של הוועדה.

איתן גינזבורג: התקנות האלה נכתבו בהתייעצות למשל עם רב הכותל, או עם משרד הדתות?

גלעד קריב: מתווה הסליחות בוודאי שכן, הוא גובש ביחד עם שר הדתות ועם הממונה.

איתן גינזבורג: לא, אני מדבר על התקנות עכשיו.

איתן גינזבורג: או שמישהו כתב את זה בלשכה המשפטית?

גלעד קריב: לא, כרגע פשוט הסתיימו תקנות מתווה הסליחות.

איתן גינזבורג: אגב, מה שקרה, זה קלאסי, אדוני היושב ראש, התקנות האלה לא נדונו בקבינט הקורונה, הם הועברו היום בשעת צהריים לשרים והם הצביעו עליהם בווטסאפ.

איתן גינזבורג: לא התקיים עליהם דיון, אף אחד לא קרא את זה.

גלעד קריב: הכול פה הוא בגדר דיאלוג פרודוקטיבי, אילנה, צריך להסדיר את העניין של רחבת הכותל לקראת חג הסוכות ושמחת תורה.

גלעד קריב: תביאו הסדר, מה שתגבשו עם הקרן למורשת הכותל, עם רב הכותל, הממונה על המקומות הקדושים, בסדר?

גלעד קריב: עשיתם את זה בסליחות בהצלחה.

גלעד קריב: אבל רק כדי להסביר, עורכת הדין וינר שילה, לא יעשו אירוע של הקרן למורשת הכותל המערבי של הקפות שניות, אבל עדיין יגיעו לשם 10,000 איש וירקדו במעגלים, אז איך אתה מגדיר שמעגל זה התקהלות אסורה ושעומדים 150 איש ליד הקיר ומישהו מוביל תפילת ערבית של מוצאי שמחת תורה זה כן התקהלות?

אורי מקלב: אבל לפני הכותל המערבי וסוכות יהיה גם בהר הבית ביום שישי הקרוב.

גלעד קריב: נכון, דרך אגב גם שם כרגע מוטלת הגבלת התקהלות.

אורי מקלב: כדאי לדבר על כל הדברים, לדבר על המשחק של בית"ר ירושלים.

גלעד קריב: אני הצעתי מקודם שאת ענייני הר הבית, חבר הכנסת מקלב, תשאיר לכמה סיעות אחרות שהן קצת יותר פרואקטיביות בעניין.

אורי מקלב: הם בכלל טוענים שאין לנו ריבונות בכלל בהר הבית.

גלעד קריב: חברים, בואו נמשיך.

אורי מקלב: זו התשובה הייתה, שאין לנו ריבונות בכלל להחליט.

אורי מקלב: גם בכותל יש את הריבונות של הקדוש ברוך הוא.

גלעד קריב: חבריי, בואו נמשיך.

גלעד קריב: איפה אנחנו ניצבים?

גור בליי: לא התחלנו לקרוא, נתחיל לקרוא.

גלעד קריב: אני רק אעדכן לפני זה לגבי הדיאלוג עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: הבקשה החד משמעית, חבריי, של מנכ"ל משרד הבריאות על דעת השר היא לתת להם לכל הפחות עד יומו הראשון חול המועד.

גלעד קריב: התחושה של המנכ"ל ושל ראש שירותי בריאות הציבור היא שסד הזמנים עד יום ראשון לא יאפשר להם את זה.

גלעד קריב: עוד פעם, גם אם יש לי סימני שאלה אני נוטה תמיד למצוא את נקודת הפשרה, גם זו פשרה.

גלעד קריב: אני סומך על המנכ"ל ועל הצהרתו של המנכ"ל שיהיה כאן

גלעד קריב: ניסיון ללכת לקראת בעלי העסקים הקטנים למשך חג הסוכות, לפחות למשך חג הסוכות, ושנלמד על זה ביומו הראשון של חול המועד בבוקר ויגיעו לכאן תקנות מעודכנות לעניין הזה.

גלעד קריב: הבה נקרא את התקנות וניגש להצבעה.

גלעד קריב: נושא הכותל, אני חייב לומר קודם כל לגבי יום כיפור, אני במבוכה, אני לא יודע כרגע מה לעשות, זו כבר סוגיה של מדיניות אכיפה ש - - -

גור בליי: הם יצטרכו אולי להביא תיקון.

גור בליי: מה שקרה הרי, רק להבין משפטית, זה לא שהם הביאו הסדר חדש שהוא לא מספק, פשוט ההסדר הקיים פוקע, אמרנו להם את זה גם מראש, ולא אומץ הסדר חלופי שייתן מענה לצורך של אלפי אנשים לממש את חופש הדת שלהם.

גלעד קריב: אבל אין לנו כרגע דרך לטפל בזה בוועדה.

גור בליי: אבל משרד הבריאות יכול להביא - - -

גלעד קריב: משרד הבריאות יכול להביא עכשיו?

גלעד קריב: זה צריך לעבור דרך קבינט הקורונה והממשלה.

גלעד קריב: הדבר היחיד שאפשר לעשות כאן, אני אומר, זה מביך, אבל שהדברים יבואו לידי ביטוי דרך מדיניות האכיפה.

גלעד קריב: יש פה כרגע תקנה שלא ברור איך אוכפים אותה, לגבי ה-100 איש.

גלעד קריב: זה שכרגע אומרים שביום כיפור אין תו ירוק, לא תו ירוק ולא תו סגול בכותל, זו המשמעות של התקנות, זה נכון גם לכנסיית הקבר ולמסגד אל אקצה.

גלעד קריב: זה פשוט מתנגש עם האמירה הכללית של ההגבלות של ה-100 - - -

גור בליי: הגבלת התקהלות.

גלעד קריב: בסדר, כרגע מכיוון שהממשלה לא תעשה משאל טלפוני לעניין הזה אז יש פה סוגיה של מדיניות אכיפה ופרשנות התקנות לעניין הזה.

גלעד קריב: אפשר לבוא ולומר שמכיוון שיש פה הסדר ספציפי – אני מובך מהדבר הזה, זה נראה לי מאוד לא בריא.

גבי לסקי: כי החוק צריך להיות ברור.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני רק רוצה להזכיר שאנחנו חיינו פה - - -

גור בליי: פה זה זכויות של אנשים לממש את חופש הדת שלהם.

גלעד קריב: אבל אני רוצה רגע להזכיר שאנחנו חיינו פה במשך שבועות עם אי הלימה בין המצב עצמו בנושא המלוניות ואמצעי האכיפה האלקטרוני לבין מה שכתוב בחקיקה ראשית, לא בתקנות, ותיקנו את זה בתיקון החוק.

גלעד קריב: אז נכון, אז זה מצב שלא היינו צריכים להגיע אליו כי היה צריך לחשוב עליו בממשלה, אבל בסדר, אנחנו נחיה עם זה ל-48 השעות הקרובות, יטפלו בזה באמצעות מדיניות אכיפה, מותר לממשלה להחליט איפה היא משקיעה מאמצי אכיפה, אני מניח שמאמצי האכיפה ביום הכיפורים לא יהיו בכותל המערבי.

גלעד קריב: זו מדיניות אכיפה, אנחנו מכירים.

גלעד קריב: לא נחיה עם הבלבול הזה לאורך זמן ולכן בתקנות הבאות אנחנו מבקשים גם תיקון של התקנות והבהרת העמדה הממשלתית לגבי שלושת המקומות הקדושים, ויותר מזה, אנחנו ממש ממליצים שאותה עבודה שעשיתם לקראת עונת הסליחות תיעשה לקראת חול המועד סוכות ושמחת תורה.

גבי לסקי: כבוד היו"ר, בגלל שמדובר בזכות יסוד באמת, הזכות לדת, בדיוק כמו שהתעקשנו עם הנושא של ההפגנות אני חוששת שבגלל אי הבהירות אנשים פשוט לא ייצאו לממש את הזכויות שלהם.

גלעד קריב: אני חושש מהמצב ההפוך.

גבי לסקי: מצד אחד, או שיבואו לממש ו – בדיוק, אין דרך שאנחנו יכולים לבקש מהממשלה עכשיו - - -

גלעד קריב: לא, אני רוצה לומר, העמדה הממשלתית כרגע, ואני חושב שהיא עמדה נכונה לעניין יום כיפור ואולי בכלל לגבי שלושת המקומות הקדושים, היא לא להטיל מגבלות, החרגנו את המגבלות, עלינו פה פשוט על שתי בעיות, בסדר?

גלעד קריב: כי את העמדה הזאת כבר אימצנו, ששלושת המקומות הללו –

גבי לסקי: מוחרגים.

גלעד קריב: במערכת ניהול הסיכונים חוף ים יכול להיות עמוס כמו הכותל ואנחנו לא סוגרים את חוף הים ולא דורשים בו תו ירוק, והכותל פתוח בדיוק כמו חוף הים מבחינה פיזית.

גלעד קריב: יש פה שתי בעיות משפטיות, א', התקנות שמגבילות כן ל-8,000 איש ולחלוקה ל-15 קפסולות פוקעות מחר בחצות, אז ערבית ביום הכיפורים ולמחרת אין 8,000 וזה.

איתן גינזבורג: ואז זה עניין של המגבלה.

גלעד קריב: אבל אז יש את המגבלה של ה-100 איש, שאין דרך לפרש אותה בכותל.

אורי מקלב: יש מגבלה בחוף הים?

גלעד קריב: על פניו לא.

גלעד קריב: הרב מקלב, על פי הפרשנות ששמענו אם מתארגנת קבוצה של 15 משפחות חברים ללכת ביחד לים והם יותר מ-100 אנשים אז אסור, אם הם מגיעים בבודדת לאותה סיטואציה אז כן.

אורי מקלב: אז הבעיה היא ההקפות השניות המאורגנות.

גלעד קריב: ומה עם ברכת כוהנים, לא תתקיים?

גלעד קריב: והמניינים לא יתקיימו?

גלעד קריב: והישיבות לא תבאנה את בחוריהן להתפלל?

איתן גינזבורג: אני יכול להגיד פה משהו שהוא מחוץ לדיון הקונקרטי?

איתן גינזבורג: הצעה לאדוני היושב ראש.

גלעד קריב: כן.

איתן גינזבורג: כשחוקקנו את חוק סמכויות הקורונה זה היה בצוק העתים, זה היה בשיא המגפה, רצינו להחליף את תקנות שעת חירום בחוק, היינו בעידן של חוסר ודאות כלפי המגפה הזאת.

איתן גינזבורג: אנחנו היום מצויים שנה אחרי החוק, אני חושב שהיום צריך לעשות חשיבה מחודשת על היכולת של ועדה לתקן תקנות בנושא הקורונה.

איתן גינזבורג: הנה למשל דוגמה קלאסית למצב שבו אם הייתה לוועדה סמכות בתוקף החוק לתקן תקנה כי אין בה היגיון, כי משרד הבריאות לא שם לב, היינו מתקנים והכול היה בא על מקומו בשלום.

גלעד קריב: יש עוד פתרון אחר, שיותר נאמר הולם את ההגדרה של תחיקה למול חקיקה ראשית וזה דבר שאנחנו כבר אמרנו, שאי אפשר שהתקנות תגענה 24 שעות לפני.

איתן גינזבורג: גם זה חלק מזה.

גלעד קריב: כי אם התקנות היו מגיעות לא היום אחרי הצהריים אלא מגיעות ביום ראשון או שני, אתם הייתם מתקנים אותם.

איתן גינזבורג: אפרופו הערתי הקודמת, הם יכלו להביא את זה גם שלשום ואתמול, אבל אני אומר לך, אדוני היושב ראש, צריך לחשוב, אולי אפילו כקואליציה, על הצעת חוק לתיקון חוק סמכויות מיוחדות.

גלעד קריב: אנחנו לא צריכים, אנחנו בעוד חודש וחצי מחוקקים חוק חדש.

גבי לסקי: עובדים על זה וזה צריך להגיע והסדר מתהפך.

איתן גינזבורג: אבל צריך לעשות תיקונים במה שאנחנו אז חשנו כשהיינו פה, לא היו חיסונים, לא דובר על חיסונים, לעומת המצב היום.

גלעד קריב: לא, אין ספק בעניין ואנחנו נקדיש מספיק דיונים בין דיוני חוק ההסדרים לחקיקת חוק הקורונה החדש.

גבי לסקי: אתה עוד פעם תהיה שיאן ההופעות בוועדה.

גלעד קריב: לא, שוכחים שהיה לי פור, כי הקימו את הוועדה, קודם הייתי חבר ועדת הכספים שהוקמה ראשונה, אחרי זה הקימו את ועדת חוקה, וחוץ מזה אנחנו באמת עובדים קשה.

גלעד קריב: טוב, בואו נתקדם, סוגיית הכותל, אמרנו מה צריך לעשות בה, התקנות הבאות חייבות לכלול התייחסות לעניין.

אורי מקלב: הכותל והר הבית, ביחד.

גלעד קריב: כל שלושת המקומות, הכותל, הר הבית וכנסיית הקבר.

גור בליי: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)(הגבלת פעילות של מקום ציבורי או עסקי והוראות נוספות)(תיקון), התשפ"ב–2021 פה זה בעצם הפתיחה של הבריכות הפתוחות, שהן לא במבנה.

גור בליי: יש לפניכם את הנוסח המשולב.

גור בליי: זה בעצם על מי כן ימשיך לחול תו ירוק בפסקה הזאת, ימשיך לחול על: זאת אומרת הקאנטרי עדיין כפוף לתו ירוק למעט הבריכה הפתוחה שיכולה להיות בתוך הקאנטרי, שהיא כמו בריכה פתוחה שהיא לא בקאנטרי, היא פטורה מתו ירוק.

גלעד קריב: אני מבקש לחזור פה על האמירה, ואילנה, לקבל ממך אישור שזאת הכוונה, בריכה שמצויה במבנה זה במבנה של קבע, לא מדובר בבריכות שהן בחוץ אבל הן עם איזה שהוא קירוי חלקי או מלא כשהוא פתוח.

אילנה גנס: ברור.

גלעד קריב: חשוב שזה ייאמר כאן, כדי שלא תהיה פה טעות פרשנית.

גלעד קריב: גם הבנתי מחברנו שישנה חובה בכלל על איזה שהוא אחוז קירוי בכל בריכה ממילא.

גלעד קריב: ברור שהבריכות המקורות שהן בחוץ נכללות בהחרגה.

גור בליי: זה מה שהתייחסו כאן ממשרד הבריאות, שבית מלון, יש עליו תו ירוק וזה גם על הבריכה הפתוחה שבבית המלון, התייחסנו קודם כאן, בשביל שתהיה קוהרנטיות בהגעה לבית מלון.

גלעד קריב: ברור.

גור בליי: זה פשוט שבבתי תפילה בשבת ובחג לא צריך כמובן לסרוק ולהראות דברים דיגיטליים.

גור בליי: שוב, זו החובה על מקום שפועל שלא בפורמט של תו ירוק עד 50 מתפללים, שיודיע את זה למתפללים שיהיו מודעים לזה שהם לא חייבים בתו ירוק ושייקחו את זה בחשבון, וזה עד 50 אנשים.

גור בליי: זו בעצם קביעה של עבירה שנושאת קנס של, לדעתי, 1,000 שקל?

אילנה גנס: כן.

גור בליי: על הפעלה של מקום בלא הצבת שלט.

גור בליי: זה בעצם הקנס הסטנדרטי בנושא הזה.

גלעד קריב: אנחנו משנים את זה.

גור בליי: אז אני מבין שהוועדה רוצה לא 29 בספטמבר אלא 22 בספטמבר.

גלעד קריב: יומו הראשון של חול המועד, 22, והתאריך העברי הוא ט"ז בתשרי.

גלעד קריב: היינו שמחים שזה יהיה בערב החג, אבל מכבדים את בקשת משרד הבריאות.

גלעד קריב: דרך אגב, אנחנו מקווים שבאמת הארכת המועד תאפשר לכם לקבל את ההחלטה המקלה לחג הסוכות, אחרי זה נראה.

אורי מקלב: רק שעבודת ההכנה לא תיעשה בשבתות ובחג.

גלעד קריב: יש פה חריג קטן של פיקוח נפש, לא? אבל בסדר.

גור בליי: זה בעצם ההסדר שקודם אילנה התייחסה אליו שהבדיקות המהירות במהלך יום הכיפורים, שיבוצעו מחר, יהיו בתוקף לא רק לערב יום כיפור, אלא גם למהלך כל יום הכיפורים עצמו.

גור בליי: 22 זו הוראת שעה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: דרך אגב, פה צריך לומר, זה לא שיש פה באמירה של התקנות שהתוקף של הבדיקה מוארך, יש פה קביעה נורמטיבית שלעניין בדיקה ביום כיפור אתה עושה עוד בדיקה ב-ט' או ב-י'.

גלעד קריב: אף אחד לא יעשה כמובן בדיקה ב-י', אבל – כן.

איתן גינזבורג: לא הבנתי את מה שאמרת עכשיו.

גלעד קריב: מה שקורה, כרגע בדיקת האנטיגן תקפה רק ליממה עצמה, אבל ביום הכיפורים אין בדיקות אנטיגן אז אדם שרוצה להיכנס לבית הכנסת עושה את הבדיקה ביום שלישי –

איתן גינזבורג: וזה תופס עד מוצאי - - -

גלעד קריב: נכון, בסדר גמור.

גלעד קריב: אותו דבר.

גור בליי: ההתאמה השלישית זה שהעבירות גם יתאמו לדבר הזה, שבן אדם לא יימצא כמי שעובר עבירה אם הוא בסך הכול עומד בקריטריונים האלה של הבדיקה המהירה.

גור בליי: יבוא (4א1), אמרנו, על אי הצבת שלט בבית תפילה שפועל שלא על פי תו ירוק הקנס שנקבע לה היא 1,000 שקלים.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להצבעה עם התיקון של התאריך וכל ההערות שנאמרו.

גלעד קריב: מי בעד?

אורי מקלב: למי אין זכות הצבעה?

גלעד קריב: שלושה, פה אחד.

אורי מקלב: למי אין זכות הצבעה?

גלעד קריב: רק לך, כי לצערי אתה - - -

איתן גינזבורג: בחרת.

גלעד קריב: אנחנו מחכים לבשורה החגיגית - - -

אורי מקלב: מה זה נחשב, שאני מתנגד, נמנע?

גלעד קריב: לא, אתה - - -

אורי מקלב: אני לא נמצא?

גלעד קריב: אנחנו מחכים לרגע החגיגי שבו חבר הכנסת ישוב למעמדו כחבר רשמי בוועדת החוקה, והדברים הם נטולי כל ציניות.

גלעד קריב: בעד – 3

גלעד קריב: נמנעים – אין אושר.

גלעד קריב: אני מבקש לסכם, אילנה, ברשותך.

גלעד קריב: ראשית, אני מברך על החרגת הבריכות, אני חושב שהדבר הזה הגיע גם בזכות קשב שלכם, אבל בעיקר בזכות מאמצים של חברים וחברות בוועדה הזו ובזה הוועדה מילאה, בעיניי, את התפקיד המצופה ממנה.

גלעד קריב: צר לי שזה לא נעשה קודם לכן, אבל טוב מאוחר מאשר בכלל לא.

גלעד קריב: אנחנו כוועדה מסמנים בצורה ברורה את הציפייה שלנו, אנחנו קצת, לדעתי, התמכרנו להגדרות של מסעדות באוויר בפתוח, ואטרקציות, הראייה שלנו כוועדה אומרת שבשעה שישנן התכנסויות ציבוריות רחבות, בלי הגבלת התקהלות, עם תו ירוק אבל בלי הגבלת התקהלות, בשעה שהמוני בית ישראל מתקבצים בחופי הים ובפארקים ובעוד מקומות ראוי שבתו הירוק תהיה הבחנה בין מקומות פתוחים לבין מבנים סגורים.

גלעד קריב: הדבר מקבל משנה תוקף מהעובדה שבניגוד לדעת משרד הבריאות, אנחנו יודעים את זה, כרגע כל הקניונים במדינת ישראל פתוחים ואנחנו כוועדה לא רק שוקלים את עמדת משרד הבריאות אלא מסתכלים על מדיניות הממשלה, ובמקום שבו כל הקניונים פתוחים ואין הגבלת התקהלות באירועים גדולים, אנחנו מצפים שההבחנה בין מקומות פתוחים לבין מקומות סגורים תמצא את דרכה פנימה.

גלעד קריב: אם לשיטת משרד הבריאות הדבר מטיל סיכון, אז אל תבחנו רק את הסוגיה הזאת, אז שהממשלה תסתכל אקרוס דה בורד, על הקניונים, על הגבלת התקהלות, כי אי אפשר לקחת סקטורים מסוימים ולהעמיס עליהם נטל מיוחד, גדול מהנטלים על סקטורים אחרים.

גלעד קריב: עקרון השוויון הוא עיקרון שצריך לאפיין גם התמודדות עם מגפה.

גלעד קריב: אז אני אומר את זה לך, כנציגת הממשלה, למרות שבעצם נציגי משרד המשפטים, שאני מבין דרשו את פתיחת הקניונים, צריכים לתת את דעתם.

גלעד קריב: אנחנו כוועדה מסתכלים על כל החזית.

גלעד קריב: כרגע, המציאות שבה כל הקניונים פועלים כסדרם, אין הגבלת התקהלות, אבל סקטור מאוד מסוים של מקומות נושא על גבו את עניין התו הירוק, אני אוסיף על זה את פתיחת שנת הלימודים המבורכת, מחייב מחשבה.

גלעד קריב: אנחנו מצפים לראות אותה בהקשר של חג הסוכות אד הוק ואנחנו מצפים לראות אותה כמדיניות כללית.

גלעד קריב: אני רק אוסיף עוד הערה אחת.

גלעד קריב: עוד פעם, אני אחזור על זה כל הזמן, יש לנו המון המון הערכה גם למסירות, אבל גם לעמדה המקצועית, תפקידנו כוועדה זה גם לדרוש נתונים ולכן היום ביקשנו בדיון הכללי נתונים ולא רק ניתוחים, זה תפקידנו, בטח כשאתם מבקשים מאיתנו להטיל הגבלות, והדבר השני הוא שתפקידנו הוא לא רק לוודא את הנתונים, אלא גם להציע אלטרנטיבות ולמתוח את המקומות שבהם אנחנו לא מוכנים לקבל את המדיניות.

גלעד קריב: זה לא פוגם כהוא זה בהערכה ובהכרת הטוב והתודה שלנו לכם וכמובן לכל צוותי מערכת הבריאות.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, בבקשה, ואז חבר הכנסת גינזבורג.

זאב בנימין בגין: נציגת משרד הבריאות היא בדיונים האלה נציגת הממשלה, אבל אנחנו חוזרים ומתייחסים לעובדה שהמלצות מסוימות של משרד הבריאות לא מתקבלות על ידי קבינט הקורונה, המשמעות מבחינתי, כדי שנוכל לשקול ולשמוע, שבדיונים ישתתף נציג קבינט הקורונה.

זאב בנימין בגין: זה יכול להיות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, חבריי השרים, או שיהיה שר, מישהו שהוא אומר:

זאב בנימין בגין: אני רואה את התמונה הכוללת - - -

גלעד קריב: או מזכיר הממשלה, כי זו החלטת ממשלה.

זאב בנימין בגין: אז אני אומר, צריך לבחור את האישיות או את בעל התפקיד שיכול להוסיף לנו פרספקטיבה שמשרד הבריאות, אחת, לא יכול, שתיים, לא מעוניין, ואין טעם להביך שוב ושוב את אילנה או את משרד הבריאות.

אילנה גנס: הכול בסדר.

זאב בנימין בגין: את לא מובכת, בסדר.

גלעד קריב: לא, אבל אנחנו לא מקבלים תשובה למה לא מקבלים את - - -

זאב בנימין בגין: גם היועצת המשפטית, הם מוגבלים ביכולתם לספק לוועדה תמונה יותר רחבה.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני מקבל בהחלט את ההמלצה הזו ואנחנו נפנה למשרד ראש הממשלה ולעניינים הללו, כשיש פער בין עמדת הדרג המקצועי, שיבואו וידברו.

גלעד קריב: דרך אגב, עמדנו על זה ביום ראשון שבעניין הטלת הגבלת התקהלות מסיבית באירועים מסיביים גם לא אומצה דעתו של משרד הבט"פ.

גלעד קריב: גם משרד הבט"פ, שאחראי על האכיפה, ביקש שיוטלו מגבלות על אירועים המוניים.

זאב בנימין בגין: אז שמישהו יסביר.

גלעד קריב: בסדר גמור.

איתן גינזבורג: אני מצטרף לדברים שאמרת, חבר הכנסת בגין, וגם לדבריך, אדוני, ולצד הציפייה שציינת עכשיו הייתי אולי מבקש לקרוא למשרד הבריאות, בעיקר, כי הם אלה שקובעים את קצב התקנת התקנות והבאתן להצבעה במשאל ווטסאפים, שיפסיקו להביא את התקנות בשעות האחרונות.

איתן גינזבורג: זה לא ביום האחרון, בשעות האחרונות לתוקפן.

איתן גינזבורג: יש להם ימים מספיק לפני גם אם רוצים לקבל את הנתונים המדויקים ולראות מה המצב, אבל כמו שהם צריכים את הזמן לעבוד ולעבד את הנתונים ולכתוב את התקנות, אנחנו צריכים את הזמן לדון בהן ולהחליט אם מאשרים או לא מאשרים או מתקנים.

איתן גינזבורג: לכן ראוי שגם הם יביאו לנו אותן יום יומיים שלושה לפני.

גלעד קריב: לפני, מה שקורה כרגע.

גלעד קריב: זו כרגע בקשה, אנחנו נעבוד קשה שזו תהיה גם ההוראה בחוק הקורונה.

איתן גינזבורג: לפני שינוי החוק.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: אני גם בסך הכול רוצה להצטרף לדברים, אבל אני חושב שככל שאנחנו רואים שאנחנו נלווה את הקורונה הרבה זמן, זה לא הולך להיות משהו קצר, נקווה שתמיד המאומתים יהיו פחות, אבל תקנות והגבלות ודברים כאלה, זה כנראה ילווה אותנו לאורך זמן, ולכן אנחנו היום יכולים להיכנס יותר לפרטים.

אורי מקלב: הדוגמה שהייתה היום בוועדה, שמשעול הפרדסים, זה אתר על יד - - -

גלעד קריב: כן, שביל התפוזים.

אורי מקלב: בכל אופן מדובר על אתר של עשרות דונם, כל כולו פתוח, סדר הגודל שהוא יכול להכיל שם אנשים זה עוד יעמוד בצורה בולטת בתקנות, ואף פעם לא דובר על צפיפות, כל הפרויקט הזה, כל המקום הזה הוא משהו שאתה הולך לבד בטבע בצורה מסודרת ועושים דין אחד לכולם.

אורי מקלב: הגיע הזמן שגם הממשלה, משרד הבריאות, הרי יש גם ארגונים, בכל מקום יש ארגונים שמייצגים, יכולים לתת עבודה יותר מפורטת.

אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו יודעים כל כך הרבה שעות, כל כך הרבה זמן, תתחילו לפרט את זה לפרוטות.

אורי מקלב: רוצים לעשות כללים, להכיל בתוך סל אחד.

אורי מקלב: אנחנו יודעים, כמו שאנחנו יודעים שאינו דומה הכותל המערבי לבית כנסת אחר, גם בגלל המבנה הפיזי שלי ובכל אופן המשמעות שיש לו, במסגרת חיי היומיום שאנחנו רוצים לעשות אנחנו יודעים שצריך להתאים את עצמנו למקומות האלה.

אורי מקלב: יכול להיות שמי שמאוד לא מרגיש בטוח במקומות כאלה אז שלא יגיע, כמו שאף אחד לא יגיד לי שאירוע כמו של אתמול, גם למי שיש תו ירוק, של עשרות אלפים באצטדיון שנמצאים צפופים וצועקים ונמצאים שם שעות זה אירוע שהוא אירוע מובטח שהבטחנו למי שמגיע לשם - - -

זאב בנימין בגין: ובסוף בית"ר מנצחת שם.

אורי מקלב: הפועל מפסידה.

אורי מקלב: זה יותר חשוב.

אורי מקלב: מה יותר חשוב, שבית"ר מנצחת או שהפועל מפסידה?

גבי לסקי: לא, למה שתהיה נגד הפועל?

אורי מקלב: אני אף פעם לא יודע בכל קבוצה, מה יותר, שהיא ניצחה או שהשני הפסיד?

אורי מקלב: אני לא יודע בלוגיקה של כל קבוצה מה יותר חשוב.

אורי מקלב: אני רק יודע מה שאותנו לימדו, עמד אותו רב ואמר שהוא לא מבין, הוא רואה 22 אנשים שרצים אחרי כדור ובסוף מה עושים לו? בועטים בו.

אורי מקלב: אתם מבינים את ההיגיון של הדבר הזה?

גלעד קריב: אם לא היינו בערב יום כיפור הייתי משיב לך בחידוד, אבל בסדר, נוותר.

גלעד קריב: ערב יום כיפור.

אורי מקלב: בסופו של דבר, צריך מיפויים וחתכים יותר מוגדרים שבאמת יאפשרו לקבוצות גדולות ולאנשים, שם כן להקל ולתת הוראות יותר מפורטות.

אורי מקלב: איך שאני רואה את הוועדה ואת יושב ראש הוועדה, היא תשב עוד יום אחד ותשב עוד כמה שעות ונוכל להתאים את התקנות למציאות.

אורי מקלב: אפשר לעשות את זה ביחד עם שמירה, אפילו יכול להיות ששמירה מקסימלית.

גלעד קריב: נכון.

אורי מקלב: ובהזדמנות הזאת, דיברנו על העניין של לפני הצהריים, אנחנו עושים תקנות, הפרקטיקה היא אחרת, כמו שאתה הזכרת אתמול, אלפי אנשים מחכים לתשובות, במשך חודש לתשובות מרשות האוכלוסין וההגירה על בקשות שיש להם, אני עכשיו טיפלתי, ממש לפני שעה טיפלתי ב - - -

גלעד קריב: במישהו שנכנס?

אורי מקלב: מישהו שנכנס.

אורי מקלב: ניצולת שואה בת 86 מבלגיה ששתי נכדותיה נהרגו בתאונת דרכים לפני שלושה שבועות, משאית במעבר חצייה, דרס את שתי הנכדות שלה.

גלעד קריב: קראנו כולנו על הטרגדיה, חסידות חב"ד.

אורי מקלב: הסבתא, ניצולת שואה, גב' קורנפלד, מבקשת להגיע לארץ, כבר כמה שבועות.

גלעד קריב: היא אזרחית בלגית שמבקשת להיות עם המשפחה פה?

אורי מקלב: כאן ויש לה אח ויש לה גם קרוב משפחה, היחיד פה בארץ, שהוא גם ביקש את הבקשה עבורה, שלושה שבועות לא קיבל תשובה, הנכד שלה כאן בארץ שואל מה קורה עם העניין הזה.

אורי מקלב: ביום שישי הבת שלה מגיעה, ההזדמנות היחידה שלה להגיע.

גלעד קריב: בעצם הסיטואציה, אני מבין, שהבת היא אזרחית ישראלית שיכולה להיכנס לפה בקלות והסבתא היא - - -

אורי מקלב: זו דוגמה אחת.

אורי מקלב: עכשיו, אני מסיים, אנחנו דיברנו על הבדיקות הסרולוגיות.

אורי מקלב: אילנה, ההוראה שקופת חולים לא מבצעת או שלאורך זמן, מה זה לאורך זמן?

אורי מקלב: יש עכשיו מצב שחלק גדול מהמשפחה היו חולים, הם מחלימים, אחד מבני המשפחה שהוא כל הזמן שלילי, יש סיכוי גדול מאוד שבעצם יש לו נוגדנים ולא מאפשרים לעשות לו בדיקה.

אורי מקלב: ההורים יכלו לצאת לעבודה ובגלל שהילד הזה נשאר עוד שבוע, עוד שבועיים, הם נשארים בבית מכיוון שהוא שלילי, אבל בעצם יכול להיות שהוא סרולוגי והוא פטור מהבידוד הזה.

אורי מקלב: גם את זה צריך לעשות.

אורי מקלב: מכניסים עכשיו הרבה ילדים לבידודים בגלל בתי הספר ויש גם הדבקות ואנחנו רואים גם את ההדבקות, ממילא יוצא שהאחרים שהם לא כאלה, צריך לתת להם את האפשרות לצאת ממעגל הבידודים.

גלעד קריב: היה צריך לקבוע, אילנה, אני אומר עוד פעם, זו לא סמכות הוועדה, אבל היה היגיון לומר שברגע שבן משפחה אחד חולה אז יש זכאות לכל בני המשפחה הגרעינית שגרים איתו באותו בית לבצע בדיקה סרולוגית, כי סביר להניח שמה שיתגלה יקל על המערכת בסוף, אז אנחנו נדע שאדם חולה, יבדקו לו נוגדנים, ייתנו לו תו.

גלעד קריב: צריך לחשוב קצת איך מקלים.

גלעד קריב: תראו, אני מעלה כל הזמן את הסוגיה שיש פה דברים שנופלים בין ועדות.

גלעד קריב: הנושא של הכניסה לישראל בכלל לא נמצא תחת פיקוח פרלמנטרי, מרחף לו פה.

גלעד קריב: אנחנו אחרי חג הסוכות נידרש לעניין הזה, אני העליתי את העניין בישיבת ראשי ועדות הכנסת בנוכחות מיקי לוי, אני גם אדבר עם יו"ר ועדת הבריאות ויו"ר ועדת העבודה והרווחה, שכרגע סמכויות הבריאות עדיין אצלה בחלק גדול, כי עוד לא הייתה העברה רשמית בכנסת, שיקיימו דיון דחוף בעניין הבדיקות הסרולוגיות.

גלעד קריב: אילנה, אני מניח שגם תעבירי את השאלה ואנחנו מצפים לתשובה כי היא עלתה על ידי חבר כנסת שהעלה אותה בוועדה.

גלעד קריב: בעניין הנכנסים לישראל, אנחנו נידרש לעניין, אני אהיה פה בקשר עם יו"ר ועדת הפנים, שאחראי על חוק הכניסה לישראל, שזו ההסדרה, אבל אנחנו נצטרך להסדיר את העניין הזה, או שעל דעתו נקיים פה את הדיון, כי אנחנו עוסקים ביציאה מישראל, או שהוא יקיים דיון דחוף ונעביר לו את כל המידע.

אורי מקלב: בגילוי נאות, אני אתמול או שלשום דיברתי עם מר תומר מוסקוביץ, ראש רשות האוכלוסין וההגירה, הוא לא כל כך הסכים איתי שזה שבועות.

אורי מקלב: אני אמרתי לו שיבדוק את זה שוב, הם לא יודעים אפילו, הם לא יודעים גם כמה, במקביל יש גם כאלה שהגישו בקונסוליות.

גלעד קריב: בדיון שהיה פה בוועדת החריגים אנחנו ניצלנו את השהות של אנשי לשכת רשות האוכלוסין כדי להתחיל את הדיון גם בנכנסים לישראל.

גלעד קריב: אין ספק שיש פה מורכבות בגלל הקונסוליות, משרד החוץ, משרד הפנים.

גלעד קריב: אני גם חייב לומר, לאור מה שאתה כרגע ציינת, לגבי אותה סבתא שכולה מבלגיה, שאין ספק שיש גם איזה שהוא אתגר עם המסלול ההומניטרי של הנכנסים לישראל.

גלעד קריב: אנחנו, דרך אגב, ראינו את זה בהקשר ההומניטרי של היוצאים מישראל, שהיינו צריכים לעבוד קשה כדי להרחיב את המניפה ההומניטרית.

גלעד קריב: נטפל בעניין הזה.

אורי מקלב: היא עומדת בקריטריונים, לא צריך הומניטרי - - -

גלעד קריב: היא פשוט לא מקבלת תשובה.

אורי מקלב: הם צריכים במידה שאין לאדם חיסון, מסיבות שלו, אז הוועדה ההומניטרית היא זו שמאשרת את זה, אבל לה יש קרוב משפחה מדרגה - - -

גבי לסקי: יש גם שאלות לגבי ילדים של ישראלים שמתגוררים בחו"ל.

גלעד קריב: בני זוג זרים של ישראלים.

גבי לסקי: זה מאוד קשה.

גלעד קריב: טוב, נידרש לעניין הזה.

גלעד קריב: חבריי וחברותיי, אנחנו נועלים את הדיון באיחולי חתימה טובה לכולם ושנה טובה לכולם ושניכתב וניחתם בספרי בריאות.

גבי לסקי: מה התוקף של התקנות?

גלעד קריב: עד יומו הראשון של החול המועד כדי שנקבל תשובות לגבי חג הסוכות.

גבי לסקי: וכולל בריכות?

גלעד קריב: כרגע הבריכות הוחרגו.

גבי לסקי: לא, הסגורות.

גור בליי: בתו סגול.

גלעד קריב: בוודאי, הוחרגו מתו ירוק.

גלעד קריב: הבריכות הסגורות הן כמו כל מבנה סגור.

גבי לסקי: לא, אבל דיברת, אמרת קניונים.

גלעד קריב: נכון, אבל זה דיון אחר, זה נכון גם למוזיאונים וספריות.

גלעד קריב: בואו, אנחנו לא כרגע פורמים את התו הירוק כולו, כרגע עמדנו בדיונים על ההבחנה בין מקומות פתוחים לסגורים.

גלעד קריב: חברים וחברות, שנה טובה לכולם, כתיבה וחתימה טובה.