ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 55, 2021-09-12 12:00

גלעד קריב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

גלעד קריב: כותרת הדיון השלנו היא: ישיבת מעקב על פעילות ועדת החריגים בנושא היציאה מישראל, הפועלת מכוח סעיף 7א(ג) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020.

גלעד קריב: נמצאים אתנו מטעם רשות האוכלוסין וההגירה מנהל אשכול נתב"ג אמנון שמואלי שעומד גם בראש הוועדה, ונמצא אתנו גם בזום נציג משרד הבריאות פרופ' בשארה, מנהל מכלולי רפואה במטה הקורונה, שגם הוא כמובן מעורב בעבודת ועדת החריגים.

גלעד קריב: לצערי אין אתנו נציג של משרד הבריאות כאן בדיון.

גלעד קריב: בזום נמצאים אתנו עוד גורמים.

גלעד קריב: אנחנו נבקש מייד ממר אמנון שמואלי להתייחס לעבודת ועדת החריגים בשבועות האחרונים.

גלעד קריב: אני אזכיר שהעלינו סוגיות שונות בדיון האחרון.

גלעד קריב: סוגיה אחת הייתה סוגיית הליווי המשפטי.

גלעד קריב: השנייה הייתה סוגיית הפרשנות שניתנת לחריגים ההומניטריים לגבי היציאה, ואנחנו גם נבקש התייחסות קצרה, למרות שהנושא שייך לתחום אחריותה של ועדה אחרת, אבל אנחנו נבקש התייחסות לסוגיית הכניסה לישראל ופעילותה של ועדת החריגים בתחום הזה.

גלעד קריב: נתחיל עם מר פרופ' בשארה.

גלעד קריב: בבקשה.

בשארה בשארת: בוקר טוב, תודה רבה.

בשארה בשארת: אם נסכם עד לפני יומיים אושרו 11 אלף בקשות, נדחו ולא אושרו – 28 אלף בקשות, זה בערך 28% מאושרים.

בשארה בשארת: אם נסתכל על הצד הרפואי, אנשים שביקשו אישורים רפואיים אז אושרו 335 ונדחו 571 מסיבות רפואיות – בערך 37%, כמעט 40% מאושרים.

בשארה בשארת: זה כל מיני אנשים שעברו ניתוח בחו"ל ורוצים לחזור להשלמות של הניתוח, כמו השתלות למיניהן – שהתור בארץ לפעמים ארוך אז אנשים מבקשים.

בשארה בשארת: הומניטרית הרחבנו את היריעה, ואנשים שרוצים לבקר הורה – אנחנו מאשרים להם, בטוח שאנשים שרוצים ללכת ללוויה – ולא משנה אם זה בן או נכד, קרבה ראשונה וקרבה שנייה אנחנו מאשרים, לפי בקשת ראש הוועדה.

בשארה בשארת: אז בצד ההומניטרי קצת הרחבנו.

בשארה בשארת: בצד הרפואי, כשיש ספק אם הנושא נכון או לא נכון – אז אנחנו לטובת האיש המבקש, כי לא רוצים לטעות ולא לאשר ויקרה משהו.

בשארה בשארת: אם טועים – אז הוא נסע ללא סיבה.

בשארה בשארת: אנחנו גם בנושאים הרפואיים מתקשרים הרבה פעמים לרופא המשפחה, לרופא המטפל, אפילו מעבר רק לבקשת המסמכים, כדי לוודא שאנחנו לא מסכנים את האדם בנסיעה, ומצד שני לא מסכנים אותו אם הוא נשאר בארץ ומקבל בארץ את הטיפול.

בשארה בשארת: אנחנו בוועדה נותנים אישורים באותו יום בדרך כלל אלא אם כן מתבקשים מסמכים, ועד שמעבירים אותם – יש הרבה מקרים שכשאנחנו מבקשים מסמכים הם לא שולחים אותם, אז אנחנו מבינים שכנראה הבקשה לא הייתה רלוונטית וככה זה נסגר.

גלעד קריב: אני מבין שנכון להיום, על-פי הצווים שמאושרים כאן, התקנות שמאושרות כאן בוועדה, אנחנו מדברים בסך הכל על ארבע מדינות?

בשארה בשארת: נכון, והמספרים ירדו.

בשארה בשארת: יש ימים שיש לנו רק 100 בקשות, ובעבר היינו עם הרבה מאוד.

בשארה בשארת: נכון, ארבע מדינות בלבד כשרוב הבקשות הן לטורקיה, מתוך ארבעת המדינות שהן: בולגריה, מקסיקו וארגנטינה - - -

גבי לסקי: ברזיל, ברזיל, לא?

בשארה בשארת: ברזיל, סליחה.

בשארה בשארת: לא ארגנטינה.

גלעד קריב: אז בולגריה, מקסיקו, ברזיל וטורקיה, שהן כרגע מוגדרות כרגע כמדינות אדומות ואסורות יציאה.

גלעד קריב: האם נמצא אתנו כבר אמנון שמואלי?

אוסאמה סעדי: אפשר לשאול?

אוסאמה סעדי: פרופ' בשארת, אמרת שמתוך הבקשות – יש 28% שמאושרים, כלומר 72% מהבקשות נדחות.

בשארה בשארת: נדחות, או מבקשים מסמכים ולא חוזרים.

אוסאמה סעדי: ורוב הבקשות שנדחות – הן נדחות מאיזו סיבה?

בשארה בשארת: מסיבה שזה לא עומד בקריטריונים, זאת אומרת – אנשים מבקשים נסיעה ולא מפרטים למה, ואם מפרטים זה נראה לא מוצדק לקבל את הסיכון של התחלואה.

בשארה בשארת: כלומר, יש אנשים שרוצים השתלת שיער – שזה לא דחוף לאנשים צעירים, וזה לא השלמה של טיפול קודם אלא הם החליטו על השתלת שיער בטורקיה.

אוסאמה סעדי: אולי הוא עומד לפני חתונה?

אוסאמה סעדי: עוד שאלה – פונים אלינו הרבה אנשי עסקים שיש להם עסקים בטורקיה, ויש סכנה לעסקים שלהם.

אוסאמה סעדי: אי אפשר להחריג אותם?

בשארה בשארת: אנחנו מבקשים אישור ממשרד הכלכלה.

בשארה בשארת: זאת אומרת, יש משרדים ממשלתיים כמו משרד הכלכלה ומשרד הספורט – וכשהם מאשרים יציאה – אנחנו לא מתווכחים אתם.

אוסאמה סעדי: אז הם צריכים לפנות למשרד הכלכלה ולהביא אישור?

בשארה בשארת: כן.

גלעד קריב: זאת סוגיה שהעלינו בדיון הקודם.

גלעד קריב: זה אחד מהנושאים של המעקב.

גלעד קריב: אנחנו ביקשנו בצורה - - - אני מזכיר שבדיון הקודם עמדנו על זה שאם מדברים על פתיחת המשק, על חיים בשגרה, אז אי אפשר להתעלם מזה שבאמת יש אנשים שההגעה שלהם לאותן מדינות היא חיונית לצורך העסקים שלהם, זה לא לצורך פתיחת עסק חדש, אלא להחזקת העסק הקיים.

גלעד קריב: אם האנשים האלה מחוסנים ולוקחים על עצמם להיכנס לבידוד, מדווחים לאן הם נוסעים, וזה לא שהם מצרפים לפגישה העסקית גם נופש, אז צריך לראות איך מסייעים בידם.

גלעד קריב: ופה השאלה – האם באתר האינטרנט, למשל, ברור שאפשר לפנות לתמ"ת?

גלעד קריב: האם יש בתמ"ת גורם – במשרד הכלכלה, גורם שמסייע לאותם אנשי עסקים?

גלעד קריב: לא יכול להיות שרק מפעלי ענק או מפעלים ביטחוניים שקרובים לצלחת של מודעות הממשלה יכולים לפנות.

גלעד קריב: צריך שגם בעל מפעל קטן יוכל לנסוע.

גלעד קריב: אז השאלה האם הפרוצדורה הזאת מוסדרת היום בוועדת החריגים?

גלעד קריב: האם הם יודעים לאן לפנות?

גלעד קריב: האם יש לו איזה מידע באתר האינטרנט?

בשארה בשארת: אנחנו עוזרם להם לפנות, בדרך כלל.

בשארה בשארת: נחדד את זה שוב, נבדוק את זה שוב.

בשארה בשארת: לא היו בקשות רבות – ומי שהתבקש ופנה למשרד הכלכלה לקבל אישור – זה אושר מייד, כמו ממשרד הספורט – אנשים מעבירים מכתב ממשרד הספורט וכשרואים שהמסמך נכון בדרך כלל מאשרים את זה.

גלעד קריב: אני מציע שאנחנו נבדוק את זה מול משרד הכלכלה.

גלעד קריב: כי מה שברור – ראיתי גם את האתר, זה לא שיש שם פורטל פנייה למשרד הכלכלה.

גלעד קריב: אנחנו נצטרך לפנות פה לסגן השרה, שלדעתי הוא ממפלגתה של חברת הכנסת לסקי, אז צריך לפנות למשרד ולשאול בעניין הזה איך יש פרוצדורה שמאפשרת לאנשי עסקים.

גלעד קריב: צריך לומר שצמצום המדינות באמת מוריד את העומס בצורה דרמטית, אבל ציין חבר הכנסת סעדי בצדק שאנחנו מניחים שללא מעט אנשי עסקים ישראלים ערבים יש עסקים בטורקיה, שהיא יעד מרכזי למסחר.

גבי לסקי: וגם כל הזמן משתנות המדינות.

גבי לסקי: פרופ' בשארת, רציתי לשאול בנושא נוסף, מהרבה פניות שהגיעו אלי.

גבי לסקי: יש הרבה אנשים שהם בני זוג אבל הם לא נשואים, פשוט מתגוררים בנפרד.

גבי לסקי: יש שאלה האם נותנים להם בכלל לנסוע – הרי לא נותנים להם להיכנס, שזו גם בעיה, על אף שמדובר בבני זוג.

גבי לסקי: האם יש בקשות שנדחו, של כאלה שרוצים לשהות עם בני הזוג שלהם באחת מהמדינות האדומות?

בשארה בשארת: בני זוג מקבלים אישור לנסוע.

בשארה בשארת: בני זוג זה בצד ההומניטרי.

בשארה בשארת: אם יש בקשה והסבר של צורך, שלא נפגשו, לעזור לבן הזוג – אז אנחנו מאשרים.

בשארה בשארת: בדרך כלל אנחנו מבקשים שתהיה הוכחה שהם בני זוג, איזה שהם אישורים מסוימים.

גלעד קריב: זאת סוגיה שעולה, ומגיעה גם אלי.

גלעד קריב: פה אני חייב לומר: בהינתן 18 חודשי קורונה ותפיסת העולם של הממשלה הנוכחית, אז הנושא צריך להיות לא רק לעזור לבן זוג אלא מפגש עם בן זוג צריך להיחשב כחריג הומניטרי אם אכן הזוגיות היא זוגיות מוכחת.

גלעד קריב: בין אם דרכך ובין אם באמצעות מר שמואלי אני אשמח להתייחסות שלכם לשתי סוגיות שעלו, וזה לסוגיית הייעוץ המשפטי המלווה, בייחוד בשלבי הערעור – איך הנושא הזה הוסדר על-ידי הלשכות המשפטיות של משרד הפנים ושל משרד הבריאות.

גלעד קריב: הסוגיה השנייה היא סוגיית הנגשת המידע באתרים, עד כמה הנושא הזה טופל ועד כמה היום בשלושת השפות – לפחות בעברית, ערבית ואנגלית – המידע ברור ומונגש באתרים של רשות האוכלוסין ושל משרד הבריאות.

אמנון שמואלי: קודם כל – זה בשפות הזרות – שתי השפות ערבית ואנגלית, זה מונגש.

אמנון שמואלי: גם מגישים בקשות בשפות האלה.

אמנון שמואלי: יש לנו 300 בקשות בשפות זרות.

אמנון שמואלי: באנגלית – אין לנו בעיה, גם בערבית אין.

אמנון שמואלי: יש לנו דוברי ערבית.

אמנון שמואלי: לא נתקלים בבעיה בנושא ההנגשה, אין בכלל בעיה.

גלעד קריב: בנושא הייעוץ המשפטי, שעמדנו עליו כאן בוועדה, איפה אנחנו עומדים?

אמנון שמואלי: עירית ויסבלום היא המלווה שלנו, היא תדבר.

עירית ויסבלום: אני מרשות האוכלוסין בלשכה המשפטית.

עירית ויסבלום: אנחנו לקחנו על עצמנו כל אימת שיש איזו שאלה או התלבטות, או בעיה – לטפל, לייעץ, לתת לווי, ואמנון יודע – הוא כמובן בקשר ישיר בכל פעם שנדרש – הוא יודע שכשיש בעיה ניתן לפנות אלינו.

עירית ויסבלום: היו מספר פעמים שהיה איזשהו שיח, בזמן האחרון – לא יותר מדי.

עירית ויסבלום: גם אנחנו שומעים שהבקשות הצטמצמו באופן טבעי כתוצאה מצמצום רשימת המדינות, אבל כאשר עולה צורך הם יכולים לפנות ולהתייעץ אתנו בכל נושא שקשור לוועדה.

גלעד קריב: ישנה איזושהי בקרה של הלשכות המשפטיות?

גלעד קריב: אתם עוברים?

גלעד קריב: אתם דוגמים את הבקשות?

עירית ויסבלום: אנחנו לא דוגמים כי הוועדה היא ועדה מאוד מקצועית שכבר עובדת מספר לא קטן של חודשים, והם עושים את העבודה באופן מאוד מקצועי.

עירית ויסבלום: מה שכן – יש דיווח בכל פעם כשיש דיון אצל מנכ"ל רשות האוכלוסין עם נציגי כל המשרדים – נציג משרד הבריאות, חוץ ואנחנו – יש דיווח שוטף של יושב-ראש הוועדה על מה שקורה בוועדת החריגים, ודרך זה אנחנו גם שומעים את הנתונים ומדברים אם יש צורך על עניינים מסוימים.

עירית ויסבלום: זה משהו שעולה בדיונים בכל פעם כשנמסר דיווח.

גלעד קריב: מר שמואלי, אני רוצה לשאול שאלה: יש הרי היום זרם יחסית צר של בקשות יציאה כי מספר המדינות צומצם לארבע.

גלעד קריב: האם הוועדה שאתה עומד בראשה היא גם ועדת החריגים לעניין הכניסה לישראל, או שמדובר בשני מערכים שונים?

אמנון שמואלי: אלה שני מערכים שונים.

אמנון שמואלי: לגבי היציאה אז יש בקרה על הכניסה, אבל לא על הוועדה.

אמנון שמואלי: כלומר, יש לנו ביציאה מהארץ – אנחנו מאשרים את ועדת החריגים ובודקים כל אחד שהגיע מהמדינות האלה האם אותו בן אדם - - -

גלעד קריב: אז לא חידדתי את השאלה – ישנן הרבה מאוד בקשות כניסה לישראל.

אמנון שמואלי: אז הכניסה – זה מחולק בין רשות האוכלוסין ובין משרד החוץ.

אמנון שמואלי: הבקשות מוגשות או לרשות האוכלוסין או למשרד החוץ.

אמנון שמואלי: אני מטפל בוועדות רק בבקשות החריגות ההומניטרית – ניתוחים, בקשות של בתי חולים, מקרים שלא עומדים בקריטריונים של הכניסה.

אמנון שמואלי: הקריטריונים של הכניסה ברורים לגבי זרים.

אמנון שמואלי: לגבי ישראלים אין מחלוקת.

אורי מקלב: לא הבנתי.

אורי מקלב: הבקשות ההומניטריות עוברות דרכם, או לא?

אמנון שמואלי: הוועדות ההומניטריות מגיעות דרך משרד החוץ.

אמנון שמואלי: משרד החוץ מעלה את הבקשות ודנים – משרד החוץ, משרד הבריאות ואנחנו.

אמנון שמואלי: אני נציג שלנו בוועדה ההומניטרית.

אמנון שמואלי: יש את נציג משרד הבריאות ויש את יאיר סיסו ממשרד החוץ.

גלעד קריב: אז כדי להבין – אנחנו בעצם מדברים על שתי ועדות חריגים שפועלות לעניין הקורונה.

גלעד קריב: אתה עומד בראש ועדת חריגים שעוסקת ביציאת ישראלים למדינות אדומות, שכרגע זה אותן ארבע המדינות וזרם הבקשות התמעט, וקיימת ועדת חריגים שנייה שהיא ועדה משותפת למשרד החוץ, משרד הבריאות ורשות האוכלוסין, שאנחנו לומדים ממך שהבקשות – אני מניח דרך הקונסוליות, מגיעות למשרד החוץ והוא מרכז את הוועדה, והדברים נידונים בוועדת החריגים הזאת.

אורי מקלב: יש בקשות שהן לא הומניטריות?

גלעד קריב: גם כאן אנחנו שוב נתקלים בבעיה הזאת שנושא הקורונה מפולח בין ועדות שונות.

גלעד קריב: אני אדבר היום על הנושא של הכניסה לישראל, לא מתוקף התקנות – הוא לא חוק הקורונה, ולכן אני רוצה להבין כרגע קצת יותר גם לטובת שיחה עם יו"ר הוועדה הרלוונטית, בין אם זה יו"ר ועדת הפנים שמפקח על רשות האוכלוסין, בין אם זה ועדת החוץ והביטחון שמפקחת על שירות החוץ, ואני לא יודע, אולי ועדת העבודה והרווחה בהקשרים של חובת הבידוד על מי שנכנס לארץ, אני צריך לברר את זה.

גלעד קריב: אותה ועדה של משרד החוץ, משרד הפנים ומשרד הבריאות שעוסקת בבקשות הכניסה לישראל – האם הבקשות שמגיעות אליה הן רק של אזרחים זרים?

גלעד קריב: מכיוון שאזרחים ישראלים גם אם הם לא תושבים יכולים היום להיכנס ללא הגבלה לישראל?

אמנון שמואלי: גם אזרח וגם תושב קבע – לא צריך לפנות לוועדה.

אמנון שמואלי: יש לו זכות מוקנית להיכנס לארץ.

גלעד קריב: גם אם הוא אזרח שאינו תושב?

אמנון שמואלי: לא.

אמנון שמואלי: ממש לא.

אמנון שמואלי: כל אזרח ותושב קבע בהגדרה שלו רשאי להיכנס ללא שום מגבלה.

עירית ויסבלום: גם אם הוא לא תושב בפועל.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: זאת הייתה השאלה.

גלעד קריב: ואז, אם אני מבין נכון – הסוגיה היחידה לגבי אותם אזרחים שיכולים להיכנס לכאן גם ללא סיבה הומניטרית, הם אזרחים ישראלים או תושבים – הם מגיעים, והסוגיה היחידה לגביהם זה משך הבידוד, היציאה מבידוד, וכו'.

אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון, אדוני היושב-ראש – משפחה עם שלושה ילדים שגרים בארץ, הם אזרחים ישראלים אבל האבא הוא אזרח חוץ, שגר פה.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: אז זה לגבי אזרחים.

גלעד קריב: דרך אגב, כי אם האבא הוא אזרח מדינה זרה והוא גר כאן אז הוא על גדר של תושב קבע.

אמנון שמואלי: לא.

אמנון שמואלי: יש הרבה כאלה שלא רוצים להיות תושבים.

אמנון שמואלי: הם רוצים ליהנות מהזכויות של האזרחים אבל לא מהחובות שלהם.

אורי מקלב: אתה יודע שזה יכול לקרות, גם אם הוא לא גר בארץ – אזרח ישראלי שרוצה לבוא עם שלושה ילדים לאימא שלו והאישה היא תושבת חוץ.

גלעד קריב: בדיוק.

גלעד קריב: עכשיו אני רוצה לשאול לגבי הקבוצה של האזרחים הזרים.

גלעד קריב: האם, ראשית, יש אבחנה בין אזרח מדינה זרה שאין לו קשר מדרגה ראשונה לישראלים, לבין – כפי שציין חבר הכנסת מקלב – בן זוג של אזרח ישראלי.

גלעד קריב: אנחנו קיבלנו הרבה מאוד פניות על משפחות של אזרחים ישראלים שחיות בחו"ל, כשבן הזוג השני איננו אזרח ישראלי ואיננו תושב קבע כי הם לא גרים בישראל, והמשפחה רוצה להגיע יחד כאן לישראל כדי לבקר את הסבתא או לצורך אירוע משפחתי מצער או משמח, ובעצם המשפחה מתבקשת להיפרד לעניין הזה.

גלעד קריב: אז אני מבקש לשאול האם דינו של בן זוג של אזרח ישראלי שהוא אזרח זר דומה לדינו של כל אזרח זר, והוא צריך לעבור את כל המסלול של הוועדה ההומניטרית לנכנסים לישראל.

אמנון שמואלי: לא, יש קריטריונים לכניסת זרים.

אמנון שמואלי: כמו שאתה אומר – אם בן אדם - - - והוא זר, הוא לא צריך ועדות מיוחדות.

אמנון שמואלי: הוא מגיש את הבקשה ומאושר אוטומטית.

אמנון שמואלי: לגבי זרים שרוצים להגיע לכאן, כשאתה אומר שיש בן זוג – מה זה בן או בת זוג, הוא רשום כבן זוגה?

אמנון שמואלי: לא רשום כבן זוגה?

אמנון שמואלי: מישהו הצהיר על הילדים שלו כאזרחים ישראלים?

אמנון שמואלי: לא הצהיר כאזרחים ישראלים?

אמנון שמואלי: לא כל אחד שטוען שהוא בן או בת זוג זה מתקבל – הוא צריך להמציא הוכחות לכך.

אמנון שמואלי: כל בקשה כזו מופנית או לשגרירות או לרשות האוכלוסין.

אמנון שמואלי: אם יש פה בן משפחה בארץ הוא יכול להגיש לרשות האוכלוסין לאחת הלשכות, או בטפסים המקוונים, ובחו"ל הוא מגיש או לשגרירות או לטופס המקוון של משרד החוץ.

אמנון שמואלי: הקריטריונים נקבעים מעת לעת.

אמנון שמואלי: כל שבוע או שבועיים הקריטריונים מתוקפים לפי רמת התחלואה, לפי האזורים שמהם הם מגיעים.

אמנון שמואלי: כמעט הכל הולך אוטומט.

אמנון שמואלי: מה שלא הולך אוטומט, אם הוא לא עומד בקריטריונים וחושב שזה חריג, אז זה עולה לוועדת חריגים.

אמנון שמואלי: לדוגמה – בן הזוג, אשתו לא מחוסנת והוא רוצה להביא אותה לארץ.

אמנון שמואלי: הקריטריון אומר שהם צריכים להיות מחוסנים, אבל אם הם לא מחוסנים והם רוצים להגיע כי הבן שלהם מתחתן פה, אז אנחנו מאשרים אותו כחריג, למרות שהוא לא עומד בקריטריון.

אורי מקלב: זה אומר שוועדת החריגים צריכה לדון רק במי שלא עומד בקריטריונים.

אורי מקלב: אבל מי שעומד בקריטריונים, אני מניח שהוא גם מחוסן והוא מגיע – כלומר, יש קריטריונים קבועים – נניח לבקר את ההורים.

אורי מקלב: זה נקרא לא חריג?

אורי מקלב: זה נקרא משהו שהוא מותר, בתקנות?

אמנון שמואלי: כן.

אמנון שמואלי: מי שמגיע לפה לבקר את ההורים, וזה מוכח שהם ההורים שלו, והוא מחוסן – אז הוא יכול להגיע.

אורי מקלב: במאמר מוסגר – היום שינו את המגמה, או את ההנחיה – גם מי שיש לו תעודה שהוא מחוסן שלוש פעמים, גם לא מתחסנים אם זה לא היה חיסון בארץ.

אורי מקלב: זה אומר שכל הזרים לא יכולים להיכנס עכשיו.

אורי מקלב: אבל זה המצב כרגע, ואני מבין שמנכ"ל משרד הבריאות יטפל בזה.

אורי מקלב: אבל זו הנחיה שהייתה מלפני יומיים.

אורי מקלב: אבל האם אתה יודע להגיד לנו כמה בקשות כאלה יש?

אורי מקלב: מגיעים אלינו הרבה תלונות, אף אחד לא מקבל תשובות.

אורי מקלב: כלומר, ההרגשה שלנו – מדובר אולי במאות או אלפי בקשות שלא קיבלו תשובה.

אורי מקלב: האם אתם יודעים מה מספר הבקשות שהגיעו לרשות האוכלוסין או לשגרירויות להיכנס לארץ, וכמה ממתינים בתור, וכמה זמן הם ממתינים בתור כדי לקבל תשובה?

אורי מקלב: הם לא מבקשים להיות בוועדת חריגים, הם מבקשים רק את הקטע שהם עומדים בקריטריונים.

אמנון שמואלי: אני אענה רק לגבי רשות האוכלוסין.

אמנון שמואלי: בוועדה ההומניטרית שלנו ושל משרד החוץ – ועדת החריגים שלא עומדים בקריטריונים, התשובה היא: לא יאוחר מ 24 שעות.

אמנון שמואלי: קבענו כללים נוקשים.

אמנון שמואלי: זה עולה באמצעות משרד החוץ, ויש התייחסות מידית לנושאים החריגים.

אמנון שמואלי: לגבי משרד החוץ ורשות האוכלוסין – אנחנו מודים שיש עלויות, יש לחץ עצום של בקשות.

אמנון שמואלי: יש 3,000-1,000 ביום.

אמנון שמואלי: אז צריך גם את זה לקחת בחשבון בנושא של יכולות ומשאבים שהם יכולים להפנות לזה.

אמנון שמואלי: אני פטור מלהשיב על ה - - -

אורי מקלב: מי כן צריך לענות על זה?

אמנון שמואלי: משרד החוץ.

אורי מקלב: אתה שומע, היושב-ראש?

אורי מקלב: הבעיה שם היא לא בחריגים.

אורי מקלב: החריגים – תוך 24 שעות.

אורי מקלב: זה בסדר.

אורי מקלב: הבעיה היא בשוטף, לכל אלה שלא צריכים ועדת חריגים.

אורי מקלב: הם עומדים בקריטריונים, והם לא מקבלים תשובות.

אורי מקלב: אנשים קנו כרטיסים, אנחנו נמצאים עכשיו על ציר של חגים.

אורי מקלב: היה מובן להם שהם יגישו את הבקשה מוקדם – אנחנו מדברים על סדר גודל של שבוע, שבועיים, שלושה שבועות קודם וגם יותר מזה, והם עדיין לא קיבלו תשובה, לא דרך רשות האוכלוסין, ולא דרך השגרירויות.

אורי מקלב: אז השאלה איך אנחנו - - -

גלעד קריב: היועצת המשפטית, בבקשה.

עירית ויסבלום: אז באמת כמו שאמנון שמואלי אמר, ופה אני רוצה לתת את המסד הנורמטיבי – הנושא שהתחלנו אתו הוא יציאה של ישראלים למדינות האדומות, ובזה ועדת החריגים שאמנון ובשארת עומדים בראשה מטפלים יום ביומו.

עירית ויסבלום: זה לגבי ישראלים, וזה לפי תקנות הקורונה וחוק הקורונה.

עירית ויסבלום: הנושא של כניסת זרים – מי שהוא אינו אזרח או תושב קבע, זה מוסדר כרגיל לפי חוק הכניסה לישראל, ואז אנחנו דנים בזרים האלה.

עירית ויסבלום: באמת יש רשימה מאוד ארוכה באתר שלנו במקום מאוד בולט של מה הקריטריונים של כניסת זרים בתקופת הקורונה ואני מדגישה ששנה וחצי כבר כולם יודעים, אמורים לארץ – שזר לא יכול לעלות על מטוס ולהגיע לישראל לי שהוא ביקש אישור לפני כן, וההגשה של הבקשות לאישורים נעשית או באמצעות הקונסוליות למי שנמצא בחו"ל, או באמצעות בן משפחה שנמצא בארץ ורוצה להזמין את הזר לכאן.

עירית ויסבלום: אנחנו יכולים להגיד על קצב הבקשות שלנו, ואם יש כאן נציג ממשרד החוץ הוא יכול לענות לגבי הבקשות לקונסוליות, הם גם עושים את המאמץ הכביר לענות שם, אני לא יודעת באיזה קצב הם מצליחים.

עירית ויסבלום: כמובן שיש מקומות שזה עשרות אלפי בקשות.

עירית ויסבלום: אני גם אדגיש לגבי כניסת זרים – וזה בשונה מישראלים, החוק מחייב אותנו לענות לישראלים תוך 24 שעות.

עירית ויסבלום: לגבי כניסת זרים החוק לא מחייב אותנו אז אנחנו יכולים לעשות את כל המאמצים, אבל אף אחד לא מתחייב על 24 שעות.

עירית ויסבלום: אני גם חייבת להגיד שמכוח זה שהזרים יודעים שהם צריכים לקבל אישור אז אנחנו תמיד ממליצים קודם לקבל אישור, ורק אחר כך לקנות כרטיסים, ולא לעשות את זה הפוך ואז להגיד – יש לי כרטיס ואני חייב להיכנס באופן דחוף.

עירית ויסבלום: ופה, שוב – יש קריטריונים מאוד ברורים, ומה שלא קריטריוני, אז אמנון כבר - - -

אורי מקלב: זה קל להגיד אבל אנשים שצריכים להגיע – וזה לא קו 9 בירושלים או קו 18.

אורי מקלב: מדובר פה על נסיעה מחוץ לארץ.

אורי מקלב: אנשים מתכננים הרבה זמן קודם.

אורי מקלב: זה זמן של חגים ויש זמנים מוגבלים.

אורי מקלב: אבל את יודעת להגיד לנו מספרים, על מה שמגיע?

עירית ויסבלום: אנחנו לא יודעים.

עירית ויסבלום: אם הוועדה תבקש נוכל לנסות לאתר לדיון הבא, אין לנו את המספרים, לא ידענו שזה נושא הדיון.

אורי מקלב: לגבי רשות האוכלוסין.

אורי מקלב: הבקשות שהגיעו דרך הארץ.

גלעד קריב: מה שמתברר כאן שיש פה איזשהו מרחב של פיקוח פרלמנטרי שאנחנו צריכים לראות איך מפעילים אותו.

גלעד קריב: חוק הכניסה לישראל שהוא כרגע התשתית הנורמטיבית נמצא באחריות של ועדת הפנים.

גלעד קריב: לי אין שום ספק שהסוגיה הזאת היא סוגיה שדורשת פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בשנה וחצי שבה משרדי הממשלה שאמונים באמת על בריאות הציבור בהקשר הזה – מתקינים נהלים שיש להם השפעה משמעותית גם על זכויות אזרחים ישראלים.

גלעד קריב: אנחנו לא עוסקים בתיירות נכנסת, אנחנו עוסקים הרבה פעמים בקרובי משפחה של אזרחים ישראלים וכו', שמגיעים פה לביקור, לסייע להורים, מגיעים לאירועים משפחתיים.

גלעד קריב: לי אין ספק שחייב להיות פה פיקוח פרלמנטרי על כל הנושא הזה.

גלעד קריב: לא הגיוני שיותקנו נהלים – שנכון שהם מותקנים מכוח חוק הכניסה לישראל, אבל הם על רקע מצב מיוחד, שנמצא בגדול תחת פיקוח פרלמנטרי.

אורי מקלב: נכון שאתה יושב-ראש ועדת החוקה ויש עוד ועדה אחת, אבל יש גם דינמיקה בדיון.

אורי מקלב: אתה גם חבר כנסת מעבר לזה, יש לך פניות ציבור.

אורי מקלב: בהזדמנות הזאת שיש לך דיונים שאנשים נמצאים פה – אתה מעלה סוגיה שחלק ממנה זה הכניסה לישראל והיציאה מישראל, אבל יש כאן את האנשים שאמונים.

אורי מקלב: כמו משרד הבריאות – אני לא מדקדק אתם בדיוק על הנושא, אני מדבר אתם באופן כללי על הסמכות, וגם המשטרה היא חלק מזה.

אורי מקלב: ציר הזמן דחוף ולכן אני מעלה את זה.

גלעד קריב: ברור, למעט שתי נקודות – האחת, שנציגי רשות האוכלוסין לא התכוננו כי לא התבקשו לתת לנו את הנתונים, והמשרד שהוא אולי המשרד הבכיר בעניין הזה, כי רוב הבקשות מגיעות אליו הוא משרד החוץ, ונציגו לא נמצא בדיון.

גלעד קריב: רוב הבקשות מוגשות דרך הקונסוליות.

גלעד קריב: לכן, הצעתי היא לא - - -

אורי מקלב: אני לגמרי לא בטוח שזה כך.

אורי מקלב: הקונסוליה היא רק תחנה.

אורי מקלב: לאן זה מגיע מהקונסוליה?

אורי מקלב: זה מגיע לכאן, לרשות האוכלוסין.

אורי מקלב: אז מי שמרכז את הכול – זה רשות האוכלוסין.

אורי מקלב: הקונסוליה זה רק צינור להגעה של הבקשות.

גלעד קריב: יכול להיות.

עירית ויסבלום: הקונסוליות נותנות החלטות.

אמנון שמואלי: חבר הכנסת מקלב, זה לא מדויק.

אמנון שמואלי: מה שאוטומטית עומד בקריטריונים – מאושר על ידי הקונסוליה.

אמנון שמואלי: עדכון מועבר אלינו.

אמנון שמואלי: רק עדכון מועבר לרשות האוכלוסין.

אמנון שמואלי: אבל אני אסביר: אנחנו בודקים את כל האישורים שהגיעו כי יש אנשים שגורשו מהארץ - - -דרך משרד החוץ ומשרד החוץ לא מודע למגבלות שקיימות.

אמנון שמואלי: כבקרה על משרד החוץ שהוא לא מכניס אנשים בטעות.

אמנון שמואלי: זו הדינמיקה.

אמנון שמואלי: הם מאשרים - - -

אורי מקלב: הם לא עונים לא כי הם לא יודעים תשובות.

אורי מקלב: הם לא מגיעים לזה בכלל.

גלעד קריב: לטובת הדיון אנחנו צריכים לעשות פה דיון מסודר.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, מר שמואלי והיועצת המשפטית – חבר הכנסת מקלב צודק בכך שעל שולחנם של הרבה מאוד חברי כנסת מגיעות פניות מהרבה מאוד אזרחים ישראלים שחיים בחו"ל, ישראלים לשעבר שהם כבר לא תושבים אבל הם עדיין אזרחים, אזרחים זרים שיש להם קשר משפחתי לישראלים – חלקנו מקבלים פניות כמעט יום יומיות.

גלעד קריב: במהלך הדיון הזה הגיעו אלי שתי פניות בוואטסאפ שתי פניות סביב הסוגיה הזאת.

גלעד קריב: יש פה איזו סוגיה גדולה שגם צפה ועולה בתקשורת.

גלעד קריב: כרגע, בדרך שחקיקת הקורונה הותוותה על-ידי הכנסת אין פה פיקוח פרלמנטרי על הנושא הזה.

גלעד קריב: הוא קצת נופל בין הכיסאות.

גלעד קריב: מותקנים פה נהלים שיש להם השפעה על אזרחים ישראלים, בסוף, שלא נידונים לעומקם בכנסת.

גלעד קריב: אבל כיוון שהתחושה היא שהדיון הוא לא מספיק בשל אני רוצה להציע, חבר הכנסת מקלב, שלא נגרור פה רגליים.

גלעד קריב: אני רוצה להציע שעוד היום אנהל שיחה עם הגורמים הרלוונטיים.

גלעד קריב: יש בסופו של דבר ועדה שאחראית על חוק הכניסה לישראל, ויש ועדה שאחראית על שירות החוץ במדינת ישראל, כי אחת הבעיות הגדולות היא בקונסוליות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שיש בעיה, יש פקקים בטיפול של הקונסוליות.

גלעד קריב: רשות האוכלוסין אמונה על טיפול באלפי בקשות שמגיעות אליה.

גלעד קריב: הקונסוליות מוצפות כרגע על ידי פניות.

גלעד קריב: הן פחות מיומנות בהבנת ה - - -

גור בליי: הקריטריונים בעצם נקבעים בנהלים שמי שאחראי עליהם זה משרד הפנים, אבל היישום של חלק מהדברים נעשה על ידי משרד החוץ, בעצם.

אורי מקלב: פניות שמגיעות דרך קרובי משפחה בארץ – זה כן רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: נכון, וגם כאן אנחנו רוצים לקבל מספרים אבל אין להם כרגע כי לא ביקשנו מהם.

גלעד קריב: אני אציע אחת משתיים – או שיו"ר ועדת הפנים הנכנס ייקח את העניין הזה אליו, מכוח האחריות שלהם על חוק הכניסה לישראל, ואני אדבר אתו היום.

גלעד קריב: ירצה, מחמת המומחיות של הוועדה הזאת בענייני הקורונה – שנעשה דיון משותף – נעשה דיון משותף.

גלעד קריב: אני אדבר עם חברתי, חברת הכנסת מואטי שעומדת בראש ועדת המשנה לשירות החוץ של ועדת החוץ והביטחון.

גלעד קריב: אין ספק שבזמן המאוד קרוב חייב להתקיים דיון של ועדה שמפקחת על העניינים האלה.

גלעד קריב: יש פה עוד סוגיה – האם במסגרת תיקון חוק הקורונה נכון להתייחס לנהלים שנקבעים בשל מצב הקורונה בחוק הזה, ולא להותיר את זה רק לפעולה של חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: זאת שאלה.

גלעד קריב: כי לא נשמע לי הגיוני שוועדת חריגים שעוסקת ביציאתם של אזרחים ישראלים לחו"ל פועלת מכוח חוק ברור שקובע בחקיקה ראשית קריטריונים לעבודתה, ומצד שני – מצב שבו אזרחים זרים שקשורים באזרחים ישראלים – פה יש איזשהו ערפל.

גלעד קריב: אני לא יודע, נדבר.

גלעד קריב: יש יועצים משפטיים - - -

אוסאמה סעדי: אני חייב, אדוני היושב-ראש, תמיד אנחנו באים בביקורת אבל לפעמים גם צריך להגיד כמה מילים טובות, ואני נתקלתי בימים האחרונים באמת באנשים שפונים לוועדה ומקבלים תשובות – לא תמיד תשובות חיוביות, אבל מקבלים תשובות במהירות הראויה, אז אני חייב לציין את זה.

אוסאמה סעדי: אני גם חייב לומר שבאמת לפעמים אתם מגלים את הרגישות בבקשות, ואני באופן אישי נתקלתי בדברים האלה.

אוסאמה סעדי: אז כשצריך להגיד כמה מילים טובות – צריך להגיד את זה.

אוסאמה סעדי: רציתי רק לשאול על העניין הזה שאנחנו תמיד נתקלים בו – במיוחד תושבים ממזרח ירושלים שלא תמיד רשומים כנשואים, או שהילדים שלהם לא רשומים בדרכונים כי הם לא רשמו אותם במשרד הפנים.

אוסאמה סעדי: מה המדיניות בסוגיה הזאת?

אמנון שמואלי: מזרח ירושלמים שלא גרים בארץ, הילדים שלהם נחשבים - - - גם לא שני בני הזוג, כשמישהו נשוי למישהי זרה, הילדים נחשבים - - - זר, לכל דבר ועניין.

אוסאמה סעדי: למרות שהם ילדים שלהם?

אמנון שמואלי: אם הם לא דאגו לרשום אותם כילדים שלהם.

אמנון שמואלי: אנחנו מגלים רגישות בנושא הזה.

אמנון שמואלי: כל בקשה כזו נבחנת בדיוק באותם פרמטרים בהם נבחנים תושבים ישראלים.

אמנון שמואלי: אנחנו בוחנים, ואתה יודע יפה מאוד שאנחנו נותנים הרבה אישורים למזרח ירושלמים, אלא אם כן יש בעיה אחרת.

גלעד קריב: אני מבקש לסכם את הסיכום הבא: לגבי פעולתה של ועדת החריגים – דבר אחד שניקח ונבדוק הוא נושא יכולתם של אנשי עסקים שיכולים להוכיח את האינטרס העסקי והפעילות העסקית במדינות האסורות, ונהיה פה בקשר עם משרד הכלכלה ונבין האם קיים מסלול מסודר של אישור ממשרד הכלכלה.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שהנושא ההומניטרי – החוק או התקנות מנוסחות באופן שהסעיף ההומניטרי הוא סעיף סל, הוא לא רשימה סגורה.

גלעד קריב: אז אני מודה לכם שלקחתם את הצעות הוועדה להרחבת המקרים ההומניטריים אבל גם אחרי הרחבת המקרים האלה צריך לזכור שכל בקשה הומניטרית צריכה להיבחן לגופה מתוך ראייה הומניטרית, ולא לקבוע שם קריטריונים קשוחים, כי כך מנוסח הסעיף וכך מנוסחת התקנה.

גלעד קריב: אני גם אפעל למול ראשי הוועדות האחרים כדי לראות איפה אנחנו מקיימים דיון לגבי מדיניות הכניסה לישראל והפיקוח על הנהלים שמותקנים בהקשר של הכניסה של אזרחים זרים.

גלעד קריב: עמי לוין, נציג משרד הכלכלה, מנהל מחלקת אירופה נמצא אתנו ואולי הוא יוכל להאיר את עינינו לגבי הנושא של אנשי העסקים.

גלעד קריב: בבקשה.

עמי לוין: תודה רבה, היושב-ראש.

עמי לוין: כרגע אין לי הרבה מה להוסיף.

עמי לוין: אני מייצג את מנהל סחר חוץ, מטפל במחלקת אירופה.

עמי לוין: מכוח התפקיד שלי אני מכיר את המציאות של אנשי עסקים שמבקשים לצאת לטורקיה ולבולגריה.

עמי לוין: הרוב המכריע של הבקשות שמגיעות אלינו, כמו שתואר קודם, הן לטורקיה.

עמי לוין: הן מטופלות במהירות על ידי המחלקה שלי.

עמי לוין: אנחנו בוחנים את הבקשה בפרספקטיבה של הדחיפות העסקית, עד כמה הנסיעה היא קריטית לפעילות, להמשכיות העסקית של המבקש.

עמי לוין: אנחנו עושים את זה בלוחות זמנים קצרים מאוד, מבקשים להבין את נסיבות העניין ואז מעבירים להתייחסות וחתימה של מנכ"ל המשרד, כמו שהוועדה מבקשת.

עמי לוין: להערכתי זה מנגנון שעובד בצורה יעילה, וכרגע התמודדנו עם סדר גודל של בין 5 ל 6 בקשות בשבוע בחודש וחצי האחרונים.

עמי לוין: כעת יש האטה מסוימת, ונראה מה יקרה אחרי החגים.

גלעד קריב: תודה על העדכון, ואנחנו שמחים לשמוע על המסלול.

גלעד קריב: האם המסלול הזה מפורסם היטב לאנשי העסקים?

גלעד קריב: האם אדם שייכנס היום לאתר של משרד הכלכלה ימצא בשלושת השפות – עברית אנגלית וערבית – את מה שאנחנו מוצאים אולי באתרים של משרדים אחרים?

גלעד קריב: הוראות מיוחדות לנושא הקורונה?

עמי לוין: פה אין לי תשובה מסודרת לוועדה, לצערי.

עמי לוין: יש לנו גופים אחרים במשרד שעוסקים בקורונה בשוטף, וזה צריך להיבדק.

עמי לוין: אני רק יכול להעיד שלפי האינטנסיביות של הפניות נראה לי שאין בעיה של מידע.

עמי לוין: אנשים מגיעים ובדרך כלל מעודכנים גם על ידי הוועדה שזה מה שהם צריכים לעשות.

עמי לוין: כמו שאמרתי קודם – מקבלים מענה בדרך כלל תוך מספר בודד של ימי עסקים.

גלעד קריב: אז אני אבקש רק אם באמת אפשר לוודא את העניין הזה, שתעביר את הפנייה שלנו.

גלעד קריב: אני מסתכל עכשיו על עניינים של האתר שלכם, לא בפורטל הממשלתי, אני תחת האזור שלכם מוצא את זה.

גלעד קריב: אבל עוד פעם – לא ניכנס כרגע לבדיקה מקיפה.

גלעד קריב: צריך בסופו של דבר להיות הסבר מאוד ברור איך אפשר לפנות, וכו', ואני מבקש להעביר את זה לגורמים הרלוונטיים.

גלעד קריב: אנחנו גם נעשה זאת.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אני אחזור אליך ואעדכן לגבי השיח שלי עם יושב-ראש ועדת הפנים והגורמים האחרים.

אורי מקלב: צריך לבדוק את התשובות של משרד הבריאות לגבי החיסונים.

אורי מקלב: הרי זה כמעט לא רלוונטי אם עכשיו לא מקבלים את המסמכים של השלושה חיסונים שאנשים עברו בחוץ לארץ.

אורי מקלב: מכיוון שאין ועדה שעוסקת בזה – אנחנו יודעים שוועדת הפנים עכשיו- - -

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: זו הסיבה שביום שלישי הקרוב אנחנו מקיימים מעין דיון כללי על מדיניות משרד הבריאות, גם בתו הירוק אבל גם בדברים אחרים.

גלעד קריב: זה לא דיון סביב תקנות, זה דיון כללי.

גלעד קריב: אנחנו נוציא היום גם הודעה לחברי הוועדה.

גלעד קריב: אתה נמצא בקבוצה של חברי כנסת שרוצים להציב שאלות, ומוזמנים.

אורי מקלב: הייתי יושב-ראש ועדה – זה כבר בעיה פנימית שלנו, של חלוקה.

אורי מקלב: אבל מול המשרדים אתה יכול לפנות.

אורי מקלב: ציר הזמן לא מאפשר עכשיו עד מושב החורף לא יאפשר לוועדות האחרות - - -

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אנחנו לא נשמוט את הנושא הזה.

גלעד קריב: אני פשוט אומר עוד פעם: לא ביקשנו ממשרד הפנים להביא לנו נתונים על הסוגיה הזאת, משרד החוץ נעדר בכלל בדיון.

גלעד קריב: אני חושב שאנחנו גם צריכים לכבד, אם אנחנו רוצים תשובות רציניות – צריכים לכבד התנהלות שלנו מול משרדי ממשלה.

גלעד קריב: לכן אנחנו נדאג, לא נותיר את הנושא הזה ללא פיקוח.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שתקופת החגים זה הזמן שהסיבות ההומניטריות באות לידי מימוש, מטבע הדברים, לכן ציר הזמן מאוד דחוף.

גלעד קריב: נטפל בזה בהקדם, ואני אומר עוד פעם:

גלעד קריב: גם ביום שלישי זו תהיה הזדמנות נכונה להציף מכלול של הסוגיות, כמו שהעלית לגבי נושא החיסונים.

גלעד קריב: תודה למשתתפים, אני מקווה שבדיון המעקב הבא שנעשה עוד כמה שבועות נמשיך לראות את שיפור הטיפול והמגמה.

גלעד קריב: תודה על כל המאמצים שנעשים עד כה, ואנחנו נועלים את הדיון.

גלעד קריב: תודה.