ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 14, 2021-09-02 10:30

אפרת רייטן: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה.

אפרת רייטן: היום יום חמישי, 2 בספטמבר 2021, כ"ה באלול תשפ"א, והשעה 10:30.

אפרת רייטן: את הבוקר הזה אנחנו פותחים באופן מיוחד ומקיימים דיון במקביל למליאה, תוך שקיבלנו כמובן אישור מיוחד מיושב-ראש הכנסת.

אפרת רייטן: אנחנו צריכים לדון הבוקר בהצעת צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 48), התשפ"א–2021.

אפרת רייטן: בוקר טוב לחברי הוועדה היקרים.

אפרת רייטן: בוקר טוב גם לנציגי משרד הבריאות שאיתנו, עורכת הדין טל פוקס.

אפרת רייטן: אני מבינה שאיתנו בזום ד"ר שרון אלרעי פרייס ראש שירותי בריאות הציבור.

אפרת רייטן: למעשה, אנחנו דנים בצו בריאות העם אשר נוגע בבידוד בית והוראות שונות בכללותו – ותיכף טל תפרטי – שמביא איתו בשורה של הקלות בעיקר לשבים מחו"ל.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: הצו הזה מגיע אליכם במסגרת הקיצור של תיקון 45.

טל פוקס: תיקון 45, היסטורית, שינה את ברירת המחדל באופן גורף כך שמחלימים ומחוסנים שחוזרים מחו"ל יצטרכו בידוד.

אפרת רייטן: זה היה בידוד לשבוע.

טל פוקס: בידוד שאפשר לקצר לשבוע.

אפרת רייטן: שעובר הרבה מאוד סערה ציבורית והרבה תהיות, וגם קיימנו כאן דיון מאוד נרחב בנושא.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: רק אגיד שהיה שם איזשהו חריג, מצומצם יחסית, של עשר מדינות, שנקבעו שמהן מחלימים ומחוסנים לא היו צריכים בידוד.

אפרת רייטן: אבל עדיין 90% מהמדינות הצריכו חובה של בידוד קבוע.

טל פוקס: נכון, אפילו יותר זה.

אפרת רייטן: וזה כמובן העלה תהיות של מה קורה עם אנשים שהתחסנו בפעם השלישית, וכמובן שהייתה לזה השפעה מאוד גדולה גם על מגזרים שלמים של ענף התעופה והתיירות, וגם על כך נתנו כאן ביטוי.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: התיקון הזה עושה הקלה מאוד משמעותית, הוא בעצם מבקש מהוועדה לאשר ברירת מחדל של חובת בידוד למחוסנים ומחלימים.

טל פוקס: אבל מי שעומד בתנאים שעוד מעט אפרט לא יהיה צריך בידוד, וזה בעצם מה שאנחנו מבקשים מהוועדה לאשר, את ההסדר הזה שכולל גם את ההקלות לאוכלוסייה הזאת, אפרט איזה אוכלוסייה זאת.

טל פוקס: בסך הכול מדובר במי שהתחסן, כי באופן כללי אנחנו מדברים על אנשים שקיבלו ממשרד הבריאות אישור החלמה או תעודת מתחסן.

טל פוקס: ובנוסף לכך, למעשה קיבלו חיסון נוסף או לחלופין בן אדם שלא עברה חצי שנה מאז שהוא קיבל את אישור ההחלמה שלו.

טל פוקס: אם אישור ההחלמה הוא על בסיס PCR חיובי או שלא עברה חצי שנה מאז שהוא קיבל את החיסון השני שלו.

אפרת רייטן: אני יכולה לנסות לפשט את זה כדי שנראה שאנחנו מבינים או לשקף?

טל פוקס: אפשר לומר שיש פה קבוצה אחת של מי שיש לו תעודת מחוסן, והיא יכולה לקבל את הפטור, אם לא חלפה חצי שנה מהחיסון השני שלה או אם חלפה חצי שנה מהחיסון השני שלה, אבל היא קיבלה חיסון שלישי.

טל פוקס: אדם שקיבל חיסון שלישי.

אפרת רייטן: את הבוסטר שקראנו פה.

טל פוקס: גם פה יש איזשהו הסבר, צריך לעבור שבוע מהחיסון ועד היציאה מישראל או 14 ימים מהחיסון ועד חזרה לישראל כדי להגיע - - -

אפרת רייטן: כדי שהחיסון באמת ייקלט ויהיה במיטבו.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: והקבוצה השנייה היא מחלימים.

טל פוקס: אנשים שקיבלו אישור החלמה על בסיס בדיקת PCR חיובית.

טל פוקס: זה מה שמזהה את זה שהם היו חולים.

אפרת רייטן: אלה שהחלימו מקורונה.

טל פוקס: נכון, אלה שהחלימו מקורונה.

טל פוקס: ואז או שלא חלפה חצי שנה מאז שהם זוהו לראשונה כחולים.

טל פוקס: לא, סליחה, מאז שהם קיבלו את אישור ההחלמה, אני מתנצלת על הבלבול.

אפרת רייטן: ננסה לחזור על זה.

אפרת רייטן: אנחנו מדברים על קבוצה שהייתה חולה ולא חלפה חצי שנה מאז שאומתו או מאז?

טל פוקס: מאז שקיבלו את אישור ההחלמה.

טל פוקס: אני מתנצלת.

אפרת רייטן: חצי שנה מאז שקיבלו את אישור ההחלמה.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: ולחלופין, הם חלו, החלימו, קיבלו אישור החלמה, וגם אם חלפה חצי שנה, הם קיבלו חיסון נוסף או שלישי או ראשון.

אפרת רייטן: כלומר, הם שוב מכוסים, ואמורים להיות בגופם הרבה נוגדנים שיגנו עליהם מפני וירוס הקורונה או הדלתא.

טל פוקס: את זה שרון תוכל להסביר.

אפרת רייטן: שרון תכף תסביר.

יעל סלנט: רק דבר אחד, טל, שנדמה שלא חידדת.

יעל סלנט: זה מי שקיבל את החיסון הנוסף השלישי.

יעל סלנט: גם אם הוא קיבל אישור החלמה על בסיס סרולוגיה ולא רק על בסיס PCR וקיבל חיסון שלישי.

יעל סלנט: נדמה לי שזה לא נאמר.

טל פוקס: נכון.

טל פוקס: בעצם יש שתי דרכים לקבל החלמה, גם שרון תוכל להסביר על זה יותר מבחינת למה זה ההסדר שנקבע, אבל יש שתי דרכים לקבל אישור החלמה כרגע.

טל פוקס: הכול נמצא בחשיבה, וגם את זה שרון תסביר.

טל פוקס: דרך אחת היא PCR חיובי שמזהה בזמן אמת שעכשיו אתה חולה.

טל פוקס: ודרך אחרת היא בעצם לראות בדיעבד על בסיס בדיקה סרולוגית שחלית פעם ככל הנראה.

יעל סלנט: ועוד דבר להעיר.

יעל סלנט: אתמול במהלך הדיונים מול משרד הבריאות התברר לנו שמי שחוסן בחיסון הראשון והשני לא בישראל לא נכנס לדבר הזה.

יעל סלנט: כלומר, מי שחוסן נגיד באנגליה או בארצות הברית בחיסון ראשון ושני.

יעל סלנט: אולי שווה לשמוע באמת מגורם יותר רשמי.

אפרת רייטן: בואו ננסה להבין.

שירלי קציר: גם אם זאת אותה חברת חיסונים?

יעל סלנט: כן.

אפרת רייטן: של פייזר בחו"ל זה לא נחשב?

יעל סלנט: זה מה שהבנו, ואולי שווה באמת לשמוע את החידוד הזה ומה ההצדקות של משרד הבריאות.

יעל סלנט: אני גם מבינה שהנושא הזה נמצא בדיונים.

טל פוקס: זה נמצא בדיונים, ואני מציעה ששרון תרחיב על זה.

יוראי להב-הרצנו: גברתי יושבת-הראש, אם אפשר לשאול משהו טכני על מנת למנוע בלבול.

יוראי להב-הרצנו: בין האם אני זכאי, מה הזכאות שלי בהתאם למועד שבו קיבלתי את החיסון?

יוראי להב-הרצנו: למה פשוט לא להסדיר את זה במסגרת התו הירוק?

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת, התו הירוק של כולם, להבנתי, מסתיים ב-31 בדצמבר 2021 ללא תלות במועד שבו הם חוסנו.

יוראי להב-הרצנו: למה לא לעדכן את התו הירוק בהתאם למועד החיסון, בין אם זה השלישי, בין אם זה השני, ובהתאם לזה לקבוע את הזכאות.

יוראי להב-הרצנו: שיהיה פשוט מועד קובע שמתייחס למועד החיסון, ולפיו תיקבע מידת הזכאות לכל מיני הקלות והטבות שנובעות מהחיסונים.

אלינה ברדץ' יאלוב: מסכימה.

אלינה ברדץ' יאלוב: יוראי, חסכת ממני שאלה.

אלינה ברדץ' יאלוב: בדיוק רציתי להגיד את זה.

יוראי להב-הרצנו: אלינה, את ואני בדרך כלל On the same page, מה שנקרא.

אלינה ברדץ' יאלוב: רציתי לשאול את אותו דבר.

טל פוקס: בעצם היום הנושא הזה של מיהו מחלים ומיהו מחוסן מוגדר בהוראות מנהל מחלים של משרד הבריאות.

טל פוקס: זה לא משהו שמוסדר בצו בדרך כלל, אלא משרד הבריאות קובע איזשהו נוהל פנימי לעצמו, והוא אומר לעצמו מי אני חושב שהוא מחלים, נותן יש לך את התעודה, ואז אתה שקט, זהו, קיבלתי תעודה.

טל פוקס: הכי ודאות.

טל פוקס: או שאתה מחוסן, קיבלתי את התעודה, הכי ודאות שיש.

טל פוקס: מה שקרה כאן זה שבעצם עדיין לא רצו לעדכן בצורה גורפת את ההגדרה של מחלים ומחוסן כדי לתת לאנשים זמן.

טל פוקס: כי בתו הירוק יש לזה משמעות שהיא מאוד יומיומית, וכלפי התו הירוק מדובר בהחמרה.

טל פוקס: זה אומר שמי שהיום זכאי לתעודת מחוסן ומחלים, וכשהדבר הזה יתעדכן בהוראות מנהל מחלים הוא כבר לא יהיה זכאי.

טל פוקס: ולעומת זאת, במקרה שלנו החוזרים מחו"ל, שהם מחלימים ומחוסנים, ברירת המחדל הייתה מחמירה יותר, וכאן זאת הקלה.

טל פוקס: לעומת התו הירוק שזאת החמרה, כאן זאת הקלה.

טל פוקס: ולכן הרעיון היה שאנחנו קודם כול נותנים את ההקלה, נותנים איזושהי תקופת היערכות, שרון תרחיב גם על זה, ואחרי זה יש איזושהי כוונה לאחד את הכול וליצור כלל גורף שיהיה ברור.

אפרת רייטן: לאנשים.

טל פוקס: יהיה דבר אחד, מחלים, מחוסן.

אלינה ברדץ' יאלוב: אם אפשר המשך של שאלה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני שואלת מטעם אזרחים מודאגים, אני חייבת להודות.

אלינה ברדץ' יאלוב: איך אנשים אמורים להציג טכנית?

אלינה ברדץ' יאלוב: מה מראים?

אלינה ברדץ' יאלוב: איך אומרים?

אלינה ברדץ' יאלוב: האם יש איזשהו מסמך מיוחד שצריכים להוציא אלה שנוסעים לחו"ל?

אלינה ברדץ' יאלוב: אנשים נורא מבולבלים.

טל פוקס: הדבר הזה אמור להתעדכן במערכת של משרד הבריאות.

טל פוקס: למשרד הבריאות יש את המידע על החיסונים ואת המידע מאיזו מדינה הגעת.

טל פוקס: לא ציינתי קודם דבר מאוד חשוב, מי שמגיע ממדינה אדומה בסיכון מרבי, שהיציאה אליה אסורה, לא זכאי לפטורים האלה.

אפרת רייטן: כמובן.

טל פוקס: אלו ארבע מדינות כרגע.

אפרת רייטן: כרגע ארבע מדינות ברשימה האדומה ועליהן חלה חובת הבידוד המלאה.

אפרת רייטן: משרד הבריאות הגדיר אותן כמדינות בסיכון מרבי.

טל פוקס: זה מידע שהוצאנו, אבל התשובה היא שזה אמור להגיע לאזרח.

אלינה ברדץ' יאלוב: את יודעת להגיד מתי זה יקרה?

טל פוקס: זה נכנס לתוקף ביום שישי, וכולי תקווה שביום שישי זה כבר יעבוד קומפלט, תקבל אס.

טל פוקס: אם.

טל פוקס: אס שאומר: חייב בידוד, לא חייב בידוד.

טל פוקס: אתה עדיין חייב בידוד, חייב בידוד מקוצר עד 24 שעות או עד תוצאה שלילית, או חייב בידוד מלא.

אפרת רייטן: טל, השאלה תופנה אלייך או לשרון בנוגע לאופן קבלת שינוי העמדה הזאת?

טל פוקס: לשרון.

אפרת רייטן: שרון, כי אני מניחה שזה מבוסס על נתונים מדעיים רפואיים.

אפרת רייטן: ד"ר שרון אלרעי פרייס בזום, בוקר טוב.

אפרת רייטן: אנחנו מבטאים כאן איזושהי אנחת שחרור שמרגישים השבים מחו"ל.

אפרת רייטן: אולי זאת גם השורה התחתונה של הדיון שעסקנו בו בדיוק בנושא הזה בפעם הקודמת שהתכנסנו בוועדה, כי עלו באמת הרבה תהיות לגבי חובת בידוד הבית הגורפת לשבוע שלם כשבאמת התחלנו בחיסון השלישי.

אפרת רייטן: והיו עוד כל מיני אינדיקציות שככה נראו לנו, לא שאנחנו מומחים גדולים, אבל סברנו שיש להביא אותם בחשבון לגבי הצו הבא, ולבחון את היעילות של החיסון השלישי, ודברים נוספים כדי לתת פה איזשהן הקלות.

אפרת רייטן: שמחנו לשמוע שבאמת הצו הזה אכן מביא את אותן הקלות, אבל בכל זאת רצינו לשמוע מה השתנה אצלכם שיכולתם לקחת את ההחלטה הזאת.

שרון אלרעי פרייס: אז אסביר.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו נתנו חיסונים במדינת ישראל במבצע החיסונים בין דצמבר לאפריל, וראינו ירידה של תחלואה, וראינו שאנשים מחוסנים בעצם מאוד מאוד מאוד מוגנים.

שרון אלרעי פרייס: הסיכוי שהם יידבקו, הסיכוי שהם יחלו קשה הוא מאוד נמוך.

שרון אלרעי פרייס: ובעצם במצב הזה שחררנו ואמרנו שבן אדם מחוסן לא נדרש לבידוד, לא כשהוא בא במגע עם חולה, לא כשהוא חוזר מחו"ל, וכל ההקלות בהתאם לזה.

שרון אלרעי פרייס: ואז התחיל הגל הרביעי, ובגל הרביעי ראינו ש-50% מהאנשים שחולים בגל הזה הם בעצם מחוסנים.

שרון אלרעי פרייס: הם כמובן יכולים להדביק פחות מאשר אנשים לא מחוסנים, אבל ראינו משמעות גדולה מאוד למחוסנים, ובעיקר לאלה שמגיעים מחו"ל.

שרון אלרעי פרייס: הרבה מאוד מחוסנים שבעצם לא נדרשו בבידוד בחזרה מחו"ל היו מכל מיני מדינות.

שרון אלרעי פרייס: האסטרטגיה הייתה קודם כול מתוך מחשבה שיש מדינות מסוכנות, אז הלכנו לפי המדינות המסוכנות, ואמרנו שיהיו מדינות בסיכון מרבי.

שרון אלרעי פרייס: וראינו שנכנסת תחלואה גם מעוד מדינות והרחבנו.

שרון אלרעי פרייס: ואמרנו מדינות באזהרת מסע חמורה, אתה יכול לנסוע אבל אתה נדרש להיות בבידוד.

שרון אלרעי פרייס: והמשכנו לעקוב אחרי הנתונים, וראינו שאנשים מחוסנים פשוט חוזרים עם תחלואה מכל העולם.

שרון אלרעי פרייס: ואז זה הפך להיות שאנחנו חייבים לשים בבידוד את כל העולם בעצם, כי יש מעט מאוד מקומות שמהם כמעט ולא חוזרים חולים.

שרון אלרעי פרייס: וזה הפך להיות מדינות אדומות, כתומות וצהובות, שמהם מחוסנים לא חוזרים לבידוד, שהם באמת בכמות מאוד קטנה.

אפרת רייטן: ומה השתנה בעצם?

אפרת רייטן: באמת הזכרת בדברייך, וכמובן שהנושא הזה עלה כאן לא פעם אחת, עם תמרור אזהרה מאוד מאוד בוהק של הווריאנטים, אז נדמה לי שעדיין קיימים הווריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: נכון, וזה עדיין תקף.

שרון אלרעי פרייס: אבל אני אומרת גם שראינו תחלואה שחוזרת מחו"ל ממחוסנים זה היה הרבה מאוד תחלואה ולאו דווקא וריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, ראינו גם בחוזרי חו"ל דלתא, ולפעמים עם קצת סוגים שלו, כמו שקוראים לזה דלתא פלוס, אבל הוא לא מאוד שונה מדלתא מבחינה קלינית או אפידמיולוגית.

שרון אלרעי פרייס: זה עדיין נכון, החשש שלנו מווריאנטים מכל העולם.

שרון אלרעי פרייס: אבל מה שראינו עד עכשיו בגל הרביעי זה שהייתה הרבה מאוד תחלואה שחזרה בקרב מחוסנים מכל העולם.

שרון אלרעי פרייס: ולאט לאט חשבנו שהבעיה היא המדינות, ולא חשבנו שהבעיה היא החיסון.

שרון אלרעי פרייס: חשבנו שהבעיה היא המדינות, והרחבנו בהדרגה את המדינות כדי לנסות לתפוס את אותם אלה שיהפכו להיות מאומתים, ולוודא שהם יהיו בבידוד כדי שהם לא יסתובבו בלי בידוד וידביקו אחרים.

שרון אלרעי פרייס: אבל כשנאספו יותר ויותר נתונים על מועילות החיסון, ובעיקר כשנאספו נתונים אצלנו ועשינו עבודה עם הגורמים האקדמיים המובילים במדינת ישראל – מכון ויצמן, מכון גרטנר, האוניברסיטה העברית והטכניון – בעבודה משותפת ראינו את החזרה של המוגנות בעצם עם מנת החיסון השלישית לאנשים, ואז אני חייבת להגיד שפתאום נפל האסימון.

שרון אלרעי פרייס: נפל האסימון שהבעיה היא לא במדינות, אלא באנשים המחוסנים עצמם שיוצאים למדינות האלה.

שרון אלרעי פרייס: כמובן שתמיד אני שמה רגע בצד את הסוגיה של הווריאנטים שעדיין מדאיגה אותנו.

שרון אלרעי פרייס: מדינות בסיכון מרבי תמיד תמשכנה להיות, זאת תהיה האחריות שלנו לראות איפה אנחנו חושבים שיש וריאנטים מסוכנים, ולשים את המדינות האלה בסיכון מרבי.

שרון אלרעי פרייס: יכול מאוד להיות שכמות המדינות האלה תגדל, כי עכשיו כשכולם חוזרים בלי בידוד יש יותר משמעות לוודא שבאמת רשימת המדינות בסיכון מרבי מדויקת.

שרון אלרעי פרייס: אבל אני שמה את זה רגע בצד, כי זה עדיין דאגה והיא תמשיך להיות, ונמשיך להתעסק איתה.

אפרת רייטן: ואנחנו לא מגדילים את הפתח הזה, שרון, ברגע שאנחנו יודעים שהחשש הזה, הסיכון הזה של וריאנטים עדיין קיים?

אפרת רייטן: אני לא חושבת שבנקודה הזאת דבר השתנה מאז הדיון הקודם, עדיין הווריאנטים הם אותם וריאנטים, אולי אפילו התרבו בעולם.

אפרת רייטן: היה חשש מאוד גדול נדמה לי של AY3, אני לא זוכרת איך קוראים לו.

שרון אלרעי פרייס: זה הדלתא פלוס, נכון.

אפרת רייטן: ואתם אומרים שכרגע – מה, יש פחות חשש ממנו?

אפרת רייטן: הרי אנשים נוסעים עדיין לאותן מדינות שהוא נמצא שם וחוזרים לישראל ולא חלה עליהם חובת בידוד של שבוע.

שרון אלרעי פרייס: קודם כול מהדלתא פלוס יש פחות חשש.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מסתכלים על הנתונים ורואים שלמעשה ככל הנראה מבחינה קלינית או אפידמיולוגית הוא לא מאוד שונה מאשר דלתא, לא מבחינת חומרת המחלה, לא מבחינת האשפוזים.

שרון אלרעי פרייס: שוב, הדברים האלה מאוד דינמיים, יש צוות שלם של בריאות הציבור ושל מרכז המידע והידע שממש עוקבים אחרי זה כל הזמן עם ישיבות שבועיות ומעדכנים את טבלת הווריאנטים.

שרון אלרעי פרייס: אז זאת באמת אחריות שלנו לראות איזה וריאנטים קיימים בעולם, לאיזה מדינות מסוכן לנסוע וצריך לסגור אותן, מאיזה מדינות צריך לחזור מבידוד, גם מאומתים.

שרון אלרעי פרייס: אבל כשהסתכלנו על הנתונים של הגל הרביעי, כל האנשים המחוסנים שחזרו וחלו, 91% מהם, החיסון שלהם היה בן יותר מחמישה חודשים, וזה בעצם היה העניין.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, אנשים מחוסנים בחיסון בתוקף, בחיסון טרי או שאלו שני חיסונים פחות מחמישה חודשים או שזה חיסון שלישי, הסיכון שהם יחלו גם בדלתא פלוס הזה הוא מאוד קטן.

שרון אלרעי פרייס: זה יכול לקרות, כי החיסון הוא לא ב-100%, אבל הוא מאוד קטן.

שרון אלרעי פרייס: זה, למשל, לגבי הדלתא פלוס.

אפרת רייטן: או מחלימים.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, ההבנה שהבעיה העיקרית שהייתה פה, החזרה של התחלואה המיובאת שראינו בגל הרביעי, הבעיה העיקרית הייתה לאו דווקא בווריאנטים – הווריאנטים הם דאגה שיש לנו כל הזמן, והיא תמשיך להיות – אבל ראינו באלה שחזרו שלא היו להם וריאנטים יוצאי דופן, היו להם פשוט חיסונים שהלכו וירדו ביעילות שלהם בגלל שעבר זמן.

אפרת רייטן: אם אני מנסה לחלץ את המסקנה שהתקבלה על ידיכם, היא אומרת שהקשר הוא סיבתי בין היחלשות הנוגדנים שכבר יש בגוף אחרי החיסון לבין ההידבקות שלהם, ולאו דווקא הנסיעה שלהם לחו"ל להגיע לווריאנטים חדשים או למדינות שהן לכאורה יותר אדומות.

אפרת רייטן: זאת אומרת, אם יש לך בן אדם מחוסן - - -

שרון אלרעי פרייס: זה גם וגם.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת שהחשש מווריאנטים קיים.

שרון אלרעי פרייס: נצטרך לטפל בחשש הזה במסגרת המדינות האדומות, במסגרת המדינות בסיכון מרבי, לוודא שיש שם את כל המדינות שאנחנו מודאגים, שיכולים להיות וריאנטים יותר אלימים.

אפרת רייטן: כרגע יש לכם משהו על הכוונת?

אפרת רייטן: איזה וריאנט שאנחנו עוקבים אחריו?

שרון אלרעי פרייס: אנחנו כל הזמן עוקבים אחרי הרבה וריאנטים, אני לא רוצה להיכנס לזה פה עד שלא יהיה משהו שבאמת אנחנו חושבים שהוא בעל משמעות.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו עוקבים.

שרון אלרעי פרייס: יש הרבה מאוד וריאנטים שמתפתחים בעולם, זה חלק מהאתגר במגפה הזאת.

אפרת רייטן: נאמר מקודם פה על ידי טל או על ידי יעל, נדמה לי, שאם אדם מקבל חיסון בחו"ל זה לא נותן את אותו תוקף כמו שהוא היה מקבל בארץ לגבי אישור ההתחסנות, נכון?

טל פוקס: זה קצת יותר מורכב.

טל פוקס: באופן כללי העניין הוא שהחיסון, איך שזה מוגדר, החיסון השלישי או הראשון למחלים יכול להיות חיסון שבוצע בישראל, יכול להיות גם חיסון שלא בוצע בישראל אבל תועד בישראל על ידי קופות החולים או על ידי משרד הבריאות.

טל פוקס: אבל ההטבה הזאת, הפטור הזה ניתן רק למי שגם החלים וגם אחר כך עשה עוד חיסון.

טל פוקס: מי שרק החלים בארץ, אם הוא קיבל אישור החלמה על בסיס PCR חיובי הוא אחר כך חצי שנה יוכל להיכנס בלי בידוד, אם לא חלפה חצי שנה מאישור ההחלמה שלו.

טל פוקס: וההחלמה הזאת הייתה על בסיס PCR חיובי, אז יש לו חצי שנה שהוא לא צריך להתחסן בה כדי לקבל את הפטור.

אפרת רייטן: זאת לא הקטגוריה.

אפרת רייטן: הקטגוריה היא מישהו שחוסן בחו"ל.

טל פוקס: מישהו שחוסן בחו"ל - - -

שרון אלרעי פרייס: אני מנסה להסביר אם אפשר, טל.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מעדכנים את הגדרת מי נחשב מוגן במדינת ישראל, ולכן זה לא רק תו ירוק, זה גם מי לא צריך להיכנס לבידוד כשהוא בא במגע עם חולה מאומת, יש לזה הרבה מאוד משמעויות.

שרון אלרעי פרייס: כרגע מה שאנחנו אומרים זה שנכון ל-1 באוקטובר, מה-1 באוקטובר מי שיוגדר כמוגן במדינת ישראל ולא נדרש לבידוד ויש לו תו ירוק והכול זה מישהו שיש לו חיסון בתוקף, שזה אומר: או שהוא קיבל את מנת החיסון השלישית שלו או שהוא קיבל שתי מנות, אבל המנה השנייה הייתה לפני פחות מחצי שנה.

שרון אלרעי פרייס: זאת אומרת, חיסון שאנחנו יודעים שהוא עדיין בתוקף, או בן אדם שמחלים, בחצי שנה הראשונה אחרי ההחלמה שלו, או בן אדם שהוא מחלים וקיבל חיסון.

שרון אלרעי פרייס: אלה הקבוצות שנחשבות מוגנות.

שרון אלרעי פרייס: זה תקף בישראל, זה גם תקף בחו"ל.

שרון אלרעי פרייס: מה קושי?

שרון אלרעי פרייס: אנשים שמגיעים מחו"ל אין לנו תיעוד שלהם במערכת.

שרון אלרעי פרייס: אם יש בן אדם שנמצא בחו"ל אבל יש לו קופת חולים, קופת החולים יכולה לתעד את החיסונים, וברגע שמישהו מתעד את החיסונים האלה אנחנו יכולים להשתמש בזה.

שרון אלרעי פרייס: מבחינה אפידמיולוגית זה אותו דבר.

אפרת רייטן: זה לצורך שליטה, מעקב ופיקוח על החיסון הזה וסנכרון עם המערכות בארץ.

שרון אלרעי פרייס: נכון.

שרון אלרעי פרייס: אנשים שהגיעו מחו"ל ואין להם שום תיעוד במערכת, ואין לנו גם דרך לוודא את אמיתות התעודות, וראינו לאורך כל המגפה הזאת הרבה מאוד מאוד זיופים, מה שביקשנו, וזאת ההתנהלות עד היום, שמישהו שמחוסן יעשה בדיקה סרולוגית בכניסה לישראל.

שרון אלרעי פרייס: הבדיקה הסרולוגית בעצם מעידה שיש לו נוגדנים, ועם זה הוא יכול לצאת.

אפרת רייטן: אנחנו ממש צריכים להתקדם, כי כמו שהסברתי בהתחלה, זמננו מאוד מאוד מוגבל לאור הדיונים במליאה עצמה.

אפרת רייטן: רק אולי שתי שאלות שהייתי שמחה לקבל ממך הבהרה קצרה עליהן, ואחרי זה אני מוכרחה לעבור לעוד מוזמנים.

אפרת רייטן: היה דיבור לגבי כך שיכול להיות שהתוקף של החיסון השלישי יהיה ליותר מחצי שנה.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו פשוט עוד לא יודעים את זה.

אפרת רייטן: אנחנו לא יודעים כי זה רק עכשיו החל.

שרון אלרעי פרייס: בדיוק.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו לא יודעים.

שרון אלרעי פרייס: הרבה יותר קשה להגיד שאנחנו שוללים למישהו תו ירוק כשאנחנו מגלים שזה כבר לא בתוקף, שזה בעצם מה שקורה עכשיו.

שרון אלרעי פרייס: לאנשים יש תו ירוק עד דצמבר ואנחנו מקצרים את זה לאוקטובר.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו מעדיפים לא להיות במצב הזה, אלא להיות במצב שאנחנו כל הזמן מאפשרים להאריך.

שרון אלרעי פרייס: ואין לנו עדיין נתונים לכמה זמן ה יהיה תקף.

שרון אלרעי פרייס: יש מחלות שזה תקף לשנים רבות, כמו הפטיטיס, ויש מחלות שכל שנה אתה צריך לעדכן, כמו שפעת, שעוד לא יודעים.

אפרת רייטן: ושאלה אחרונה בקצרה.

אפרת רייטן: לפחות על פי הדיווחים והפרסומים של היום-יומיים האחרונים, לאור העובדה שמספר החולים קשה יורד, האם את יכולה לומר שאנחנו נמצאים כבר בסוג של שליטה על המגפה?

שרון אלרעי פרייס: כל עוד מקדם ההדבקה הוא מעל אחד אנחנו לא בשליטה.

שרון אלרעי פרייס: מקדם הדבקה מעל זה אומר שהמגפה הולכת ומתפשטת.

שרון אלרעי פרייס: מה שבאמת מאוד משמח ונותן לנו הרבה מקום לאופטימיות זאת העובדה שאחוז החולים הקשים מתוך המאומתים הולך ויורד, וזה באמת בזכות הבוסטר.

שרון אלרעי פרייס: אז אני מקווה שעם האפקט הזה, ושכמה שיותר אנשים ילכו ויתחסנו, ואנחנו נחזור למוגנות, נצא מהגל הזה בדיוק כמו שיצאנו מהגל השלישי עם מבצע החיסונים, ועם מצב שבעצם האוכלוסייה מוגנת בזכות החיסונים.

אפרת רייטן: תודה, שרון.

אפרת רייטן: רק שאלה כאן מיעל היועצת המשפטית.

יעל סלנט: שרון, שאלה בקצרה רק להשלים את מה שאמרת.

יעל סלנט: בעצם מי שהתחסן בחו"ל ומקבל אישור החלמה על בסיס סרולוגיה לא יכול להשתחרר מבידוד, אלא אם הוא קיבל את החיסון השלישי.

יעל סלנט: כלומר, מצבו שונה ממי שקיבל חיסון אחד ושתיים בישראל וטרם חלפו שישה חודשים, למשל.

יעל סלנט: יש פה שוני.

שרון אלרעי פרייס: יש פה ניואנס שהוא טיפה בעייתי בגלל שאנחנו לא יכולים בעצם לבדוק תעודות החלמה של אנשים.

שרון אלרעי פרייס: אנחנו בתהליכים, דרך אגב, מול אירופה ומול מדינות מסוימות בארצות הברית לוודא אמיתות של תעודות, ואז אנשים לא יצטרכו לעשות בדיקה סרולוגית.

שרון אלרעי פרייס: אבל עד שהדבר הזה נכנס לתוקף ביקשנו בדיקה סרולוגית.

שרון אלרעי פרייס: המערכת מזהה בדיקה סרולוגית חיובית כמישהו מחלים, ככה זה מוגדר בתוך המערכת.

שרון אלרעי פרייס: כשהבנו את הדבר הזה אנשים בעצם קיבלו תעודות החלמה למרות שהם לא באמת חלו ולא באמת החלימו.

שרון אלרעי פרייס: הם קיבלו חיסון בחו"ל, ולנו במערכת לא היה תיעוד של החיסון הזה.

שרון אלרעי פרייס: ולכן כשנכנסה בתוך המערכת תשובה של בדיקה סרולוגית הפרשנות האוטומטית של זה הייתה שהבן אדם החלים.

שרון אלרעי פרייס: את הדבר הזה אנחנו כרגע משנים במחשוב, ואת כל הסוגיה של איך אנחנו מתייחסים למחלימים, לבדיקות סרולוגיה, היא עולה היום לדיון צט"מ.

שרון אלרעי פרייס: כי כשאנשים עושים בדיקה סרולוגית אני בעצם לא יודעת מתי הם חלו, ויש פה משמעות מאוד גדולה לתוקף של דברים, לתוקף של תעודת מוגן, בוא נגיד ככה, בין אם הוא מחוסן ובין אם מחלים, בהקשר של תאריך.

שרון אלרעי פרייס: וכשבן אדם עשה סרולוגיה יש לי רק את התאריך של הבדיקה, אני לא באמת יודעת מתי הוא חלה.

שרון אלרעי פרייס: וכשאנשים חוסנו בחו"ל, כדי שאני אכיר להם בחיסונים אני צריכה להכניס את התאריך של החיסון, שזה משהו שקודם לא נאלצנו להתמודד איתו.

שרון אלרעי פרייס: מישהו שחוסן פשוט היה מוגן.

שרון אלרעי פרייס: עכשיו אנחנו מבינים שלמוגנות הזאת יש תוקף, ואנחנו צריכים גם את התאריך.

שרון אלרעי פרייס: אז אנחנו עובדים על כל הדברים האלה מאחורה.

שרון אלרעי פרייס: המטרה היא לא לייצר הבדל בין אנשים בחו"ל שמחוסנים בפייזר ובישראל שמחוסנים בפייזר, אלא רק לראות איך אנחנו טכנית משיגים את הנתונים כדי לעדכן את זה נכון במערכת כדי שאוכל לתת להם תוקף נכון - - -

אפרת רייטן: שרון, אנחנו נאלצים להסתפק בדברים האלה.

אלינה ברדץ' יאלוב: שרון, זה רק פייזר או גם מודרנה או גם חיסונים אחרים?

שרון אלרעי פרייס: כל חיסון מאושרFDA .

אפרת רייטן: כל חיסון.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, ד"ר שרון אלרעי פרייס.

אפרת רייטן: ככל שבאמת יעלו פה אולי בהמשך בדקות הקרובות עוד שאלות, אז אני אשמח אם תוכלי להישאר איתנו עוד כמה דקות.

שרון אלרעי פרייס: אני פה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: ואני רוצה לעבור למנכ"לית טלי לאופר מהתאחדות משרדי הנסיעות, שגם היא מצטרפת אלינו בזום.

אפרת רייטן: היי, טלי.

טלי לאופר: תודה רבה.

טלי לאופר: אנסה לעשות את זה קצר.

טלי לאופר: קודם כול אין ספק שאנחנו מברכים על ההחלטה הזאת שהיא בעינינו כל כך מתבקשת.

טלי לאופר: אני חייבת לציין שלוח הזמנים כאן הוא מאוד מאוד לא מקרי, לא בכדי השינוי בגישה וההסרה של החובה הגורפת של הבידוד, שהייתה בעינינו לחלוטין לא חוקית, מוסרת כעת אחרי שהוגש בג"ץ על ידינו, ושמדינה הייתה אמורה להגיב עליו עכשיו.

טלי לאופר: וכעת בעצם הוא מתייתר, ומהבחינה הזאת כמובן אנחנו מברכים.

טלי לאופר: אבל כשמסתכלים על הדבר הזה, הנושא הזה שהבעיה אינו במדינות אלא באנשים, וכל הנושאים האלה הם נושאים שאנחנו זועקים אותם המון זמן, וחורה לנו מאוד שצריך להגיש בג"ץ בשביל שישבו וישקלו את זה שוב.

אפרת רייטן: טלי, את ממש חייבת לסיים כי אנחנו חייבים להיכנס למליאה.

טלי לאופר: משפט אחרון.

טלי לאופר: אפרת, כל מה שאני מבקשת בהקשר הזה, מאחר שזה נפתח ונסגר, ובידוד ולא בידוד, שתצא קריאה מהוועדה בשני נושאים קצרים.

טלי לאופר: אחד, שכששינויים כאלה שמשפיעים באופן כל כך משמעותי על זכויות יסוד של אזרחים ושל גופים להתפרנס, שתינתן הודעה מראש, ושיישקלו כל השיקולים של זה.

טלי לאופר: והדבר השני, ואלו זעקות שהיו בקריאות הקודמות.

טלי לאופר: מאחר שכעת הגיעה ההחלטה הזאת, ומאחר שכל התקופה הזאת של החודש הזה והחודשים שקדמו כל השינויים גרמו לנו לנזק כלכלי אדיר, אני מבקשת שתצא שוב קריאה מהוועדה שהמדינה צריכה לתת את הדעת ולפצות במקרים שבהם היא סוגרת, ובטח ובטח אם היא משנה את החלטותיה.

טלי לאופר: תודה על זכות הדיבור, אפרת.

אפרת רייטן: מאה אחוז, טלי, ענייני הפיצויים כמובן יידונו בטח בהמשך פה בנפרד.

אפרת רייטן: תודה רבה רבה ויום טוב.

אפרת רייטן: אנחנו צריכים באמת להתכנס כדי להקריא את הנוסח ולעבור להצבעה.

יעל סלנט: רק להגיד כמובן שהוועדה שולחת זימונים והציבור מיודע על הדיונים בוועדה.

יעל סלנט: זה משהו רגיל, ותמיד הוועדה עושה זאת.

אפרת רייטן: מבעוד מועד.

אפרת רייטן: ימים מראש.

יעל סלנט: בוודאי.

יעל סלנט: זה תיקון שהוא תיקון נוסחי.

יעל סלנט: זה המדינות הצהובות מה שמכונה.

יעל סלנט: כלומר, אלו המדינות הכתומות, כל המדינות שהן לא המדינות האדומות.

יעל סלנט: עכשיו יש לנו את החוזר המחלים.

יעל סלנט: כלומר, לא עבר מספיק זמן מהרגע שהוא קיבל את החיסון.

יעל סלנט: כלומר, לוקחים איזושהי הקלה ביחס לספירת ימי הבידוד שלו החל מהיום השביעי ליום שבו הוא קיבל את החיסון.

יעל סלנט: גם פה זה איזשהו שינוי נוסח קטן רק כדי להבהיר על מה מדובר.

אפרת רייטן: אבל מקובל.

יעל סלנט: שינוי שמשרד הבריאות ביקש.

יעל סלנט: אנחנו לא יכולים לעשות מעבר לזה.

יעל סלנט: כלומר, כל מי שחוזר והוא מחלים או מחוסן יהיה חייב בדיקה, ויהיה צריך בבידוד עד שהוא מקבל תשובה שלילית או עד 24 שעות, לפי המוקדם.

יעל סלנט: המילים האחרונות גם הן תוספת שמשרד הבריאות ביקש כדי לחדד.

יעל סלנט: זה נוגע למי שחלה בחו"ל, סעיף קטן (י2).

יעל סלנט: היה צריך לעשות את התיקון הזה בנוגע לסעיף 2 והכניסה לתוקף שלו בגלל הגבלת התוקף שעשינו בדיון הקודם, לכן הדבר הזה טכני.

יעל סלנט: זהו.

אפרת רייטן: מאה אחוז.

אפרת רייטן: תודה רבה, יעל.

אפרת רייטן: נעלה את הנוסח הזה להצבעה.

אפרת רייטן: מי שבעד שירים את ידו.

אפרת רייטן: מי נמנע?

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: אין.

אפרת רייטן: בעד – פה אחד

אפרת רייטן: הצו בנוסח הזה מתקבל.

אפרת רייטן: אם יש לעוד מישהו מה לומר.

אפרת רייטן: אנחנו חייבים לסיים בגלל המליאה או שיש עוד מילה?

אפרת רייטן: יושב-ראש איגוד הטייסים, ממש מילה, כי גלשנו בזמן.

מידן בר: משפט אחד פרקטי.

מידן בר: תראו, תעודת החיסון הישראלית לא מוכרת כתעודה בין-לאומית.

מידן בר: התעופה היא אירוע בין-לאומי.

מידן בר: כלומר, אם אני היום מגיע עם חיסון שלישי ללונדון, מה שקרה לי ביום ראשון, אני כמחוסן וכשנבדק במדינה עם אחוז תחלואה נמוך, דרך אגב, כנראה מאנגליה, אני חייב להיות בבידוד.

מידן בר: שוב, זה אירוע פורמלי שאני חושב ששווה מאוד לבדוק אותו.

אפרת רייטן: פעם ראשונה שאני שומעת את זה.

מידן בר: תראו, אני מסכים איתכם, טיפה זווית מהצד, אתם מקריאים את התקנות.

מידן בר: התקנות האלה הן - - -

אפרת רייטן: אני מודה שזה באמת דיון שלוקח אותנו קצת למקום אחר, והוא שווה איזושהי מחשבה ואיזשהו דיון.

אפרת רייטן: אני חושבת שקצרה היריעה לתת לזה עכשיו את הדגש בדקה, כי זה נשמע לי כמו נושא חשוב מדיי בשביל דקה.

מידן בר: לגמרי.

טל פוקס: שרון התייחסה לזה שבמשרד הבריאות עובדים על הנושא הזה.

מידן בר: זה דבר שחשוב לכם לדעת.

אפרת רייטן: זה דבר חשוב, ואני גם יודעת שיש מדינות ויש מדינות, זה לא בכל מדינה אותו דבר.

מידן בר: נכון, הכול בסדר, אבל, תראו, תעופה ומסחר בין-לאומי הוא בין-לאומי.

אפרת רייטן: חד-משמעית.

מידן בר: מה שמוכר במקום אחד יהיה מוכר במקום אחר.

מידן בר: אם נתעסק כל הזמן באיך לעשות את זה בחיים לא נצא מזה.

מידן בר: תראו, אתם מקריאים פה תקנות וזה נהדר, אין סיכוי שנוסע שמאזין לכם עכשיו בערוץ 99 יבין איך נוסעים לחו"ל, אתם חייבים להבין את זה.

אפרת רייטן: זה דווקא לשבים מחו"ל, אגב.

מידן בר: זה לא משנה, מי שנוסע לחו"ל גם ישוב מחו"ל, זה טבעו של הנוסע הישראלי.

אפרת רייטן: בלי קורונה.

מידן בר: יצאתי עכשיו מדיון בוועדת הכלכלה, אנחנו מוציאים 25,000 אנשים לאומן.

מידן בר: בנינו מתווה, אנחנו יודעים לעשות דברים.

מידן בר: זהו, תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לך.

אפרת רייטן: הדברים האלה, כמו שהבנתי גם עכשיו מטל ומד"ר שרון אלרעי פרייס, אכן כבר התקבלו ועובדים על פתרון, אז אני מקווה שבישיבה הבאה גם יהיו לנו בשורות בעניין הזה.

אפרת רייטן: תודה רבה שבאת.

אפרת רייטן: הישיבה נעולה.