ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 10, 2021-08-16 10:33

סעיד אלחרומי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא מכרה הפוספטים שדה בריר, השלכות סביבתיות ובריאותיות, דיון מעקב.

סעיד אלחרומי: כידוע לכולם, נושא מכרה הפוספטים שדה בריר הוא לא פעם ראשונה על שולחנה של ועדת הפנים והגנת הסביבה ולא על שולחנה של הכנסת בכלל.

סעיד אלחרומי: התקיימו מספר דיונים גם בוועדה הזאת וגם בוועדת הכלכלה וגם במליאת הכנסת.

סעיד אלחרומי: הדגל שהרימו תושבי הנגב היה ועודנו הבקשה המינימלית לחיות חיים נורמליים ולחיות בלי הנזק הבריאותי שמכרה הפוספטים עלול חס וחלילה לגרום.

סעיד אלחרומי: כשאנחנו מדברים על מכרה הפוספטים שדה בריר, תשימו ברקע שאנחנו מדברים על העקירה של 10,000 תושבים ביישוב אל פורעה וביישוב זערורה שעל אדמתם אמור לקום המכרה הזה.

סעיד אלחרומי: תתארו לעצמכם שקילומטר וחצי משם נמצא ישוב של כמעט 20,000 שנקרא כסייפה.

סעיד אלחרומי: שלושה קילומטר או פחות יש יישוב שהוא דוגמה לאיכות סביבה ולחיים בריאים, שנקרא העיר ערד, ומסביבו יש עשרות אלפי תושבים.

סעיד אלחרומי: מערבית למכרה יש את נמל התעופה הצבאי נבטים אבל אותו נמל תעופה, כשאנחנו נלחמים עכשיו שיהיה נמל תעופה אזרחי, אנחנו תושבי הנגב עושים מלחמה עכשיו שיהיה שם נמל תעופה אזרחי למען פיתוח הנגב ולטובת כלל תושבי הנגב.

סעיד אלחרומי: רבותיי, לאחר הדיון שבוע שעבר במועצה הארצית ולאחר דיון גם בבג"ץ ראיתי לנכון להביא את זה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה מכל השיקולים שאמרתי, גם החלטת ממשלה בשנת 2006 להכיר ביישוב אל פורעה.

סעיד אלחרומי: אלפי ילדים בגני ילדים ובבתי ספר.

סעיד אלחרומי: ניבנו בתי ספר שם, ניבנה מרקם חיים קהילתי וחברתי.

סעיד אלחרומי: בהחלטה אחת למרות כל האזהרות יש כוונה, ואני מקווה שאנחנו לא נרשה את זה ולא נאשר את זה בסופו של דבר, להתעלם מכל השיקולים האלה ולהתקדם במכרה הפוספטים שדה בריר.

סעיד אלחרומי: כולנו יודעים שהמכרה הזה, יש לו חלופות.

סעיד אלחרומי: אנחנו יודעים שיש חלופות בערבה.

סעיד אלחרומי: אנחנו יודעים שיש חלופות גם איפה שהכרייה נמצאת היום בעומק יותר גדול, ואנחנו יודעים גם שכל הפוספטים שנכרים שם מיועדים לייצוא, בעצם להגדלת חשבון הבנק של החברה הזאת.

סעיד אלחרומי: אני אפתח בזה שאני אתן לחברי הכנסת להתייחס.

סעיד אלחרומי: אני שמח שנמצא איתנו כאן שר הבריאות לשעבר ואדם שנרתם במאבק שלנו, של אזרחי הנגב המזרחי, חבר הכנסת יעקב ליצמן.

סעיד אלחרומי: בקשה אדוני.

יעקב ליצמן: תודה אדוני היושב-ראש.

יעקב ליצמן: אנחנו שנינו שיתפנו פעולה בזמנו נגד הכרייה בשדה בריר.

יעקב ליצמן: זה ברור ששדה בריר מזיק לחיי אדם.

יעקב ליצמן: משרד הבריאות קבע את זה.

יעקב ליצמן: החברה טוענת, רק אחד-שניים בשנה.

יעקב ליצמן: אני שואל, אחד-שניים בשנה זה לא נקרא שהורג אנשים?

יעקב ליצמן: אחד-שניים בשנה תיאורטית.

יעקב ליצמן: בזמנו דיברו איתי שביקשו את זה משרד הביטחון לעוד מקומות.

יעקב ליצמן: נפגשתי עם יוחנן לוקר.

יעקב ליצמן: שאלתי אותו שאלה דוגרית, האם אין מקום אחר?

יעקב ליצמן: הוא הודה לי חד משמעית, יש מקום אחר.

סעיד אלחרומי: מה התפקיד שלו היה?

יעקב ליצמן: הוא היה יועץ ביטחוני של ראש הממשלה.

יעקב ליצמן: הוא אמר לי חד משמעית שיש מקום אחר, נוסף, אז בשביל מה צריכים אותו?

יעקב ליצמן: הוא אמר לי, אני אבדוק ואני חזר אליך.

יעקב ליצמן: לא חזר.

יעקב ליצמן: כנראה הבינו שיש בעיה.

יעקב ליצמן: אנחנו הלכנו לבית משפט.

יעקב ליצמן: רבותיי, אסור לאשר, זה מזיק לכסייפה, זה מזיק לעוד יישובים ערבים, לא הזכרת את כולם, מזיק לערד, זה מזיק לעוד מקומות.

יעקב ליצמן: תתארו לעצמכם, ערד, אסור לנטוע כל מיני נטיעות בגלל שזה לא בריא לחולי אסטמה, אז זה מותר?

יעקב ליצמן: אם עשבים או כל מיני זרעים אסור לנטוע בערד בגלל שזה מזיק לחולי אסטמה, יש חוק עזר כזה, אז איך אפשר לעשות את הפוספטים האלו?

יעקב ליצמן: לכן סך הכול זה חברה שרוצה כסף.

יעקב ליצמן: יש מקום אחר שם.

יעקב ליצמן: עדיין עושים חפירות שם, כל מיני כריות.

יעקב ליצמן: שיחפשו מקום אחר ויש מקומות אחרים, לכן אני מציע שהוועדה תחליט חד משמעית לא.

יעקב ליצמן: משרד הבריאות בזמנו אמר שזה בעיה.

יעקב ליצמן: אני לא יודע היום אם יש שר אחר, לא יודע מה דעתו, מה הוא אומר על זה אבל ברור שהייתי שם, עקבתי אחרי זה.

יעקב ליצמן: חד משמעי זה מזיק ויכול להרוג אנשים.

יעקב ליצמן: תודה.

סעיד אלחרומי: תודה.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת יוראי.

יוראי להב-הרצנו: אדוני יושב-הראש, תודה רבה לך על קיום הדיון החשוב הזה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להצטרף לדבריו של חבר הכנסת ליצמן.

יוראי להב-הרצנו: משרד הבריאות לא קבע שזה אחד או שניים מתים בשנה.

יעקב ליצמן: לא, לא.

יעקב ליצמן: משרד הבריאות קבע שזה מזיק.

יעקב ליצמן: מי שקבע סך הכול אחרי לחצים שאני עשיתי כאן, הודו לי, סך הכול אחד או שניים.

יוראי להב-הרצנו: אז אני אומר, לפי הנתונים שיש לי הכרייה תוסיף כמעט שבעה מתים בשנה לכל 10,000 תושבים.

יוראי להב-הרצנו: שוחחתי אתמול עם השרה לשעבר יעל גרמן שבתקופתה היא ביקשה מפרופסור יונתן סמט שהוא פרופסור בלתי תלוי שמתמחה בכרייה של פוספטים, שינהל מעקב ומחקר על מה המשמעות של לאשר את הכרייה של הפוספטים בשדה בריר, והוא קבע שיש סיכון של פי שש לתמותה באזור הזה, מעל לנורמה או מעל המותר.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהנושא הזה ספציפית מעורר שאלה רחבה יותר בצורך להוסיף לתסקיר הסביבתי שמוגש לכל פרויקט תשתיתי בהיבט התכנון, רכיב של בריאות.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהתסקיר הסביבתי שמוגש כחלק מתהליך התכנון של כל פרויקט שיש לו השלכה, בוודאי שזה תשתית לאומית, השלכה על בריאות התושבים שממוקם בסמוך לשכונות מגורים, חייב לכלול בתוכו תסקיר בריאותי של משרד הבריאות שידבר על ההיבטים הללו.

יוראי להב-הרצנו: אדוני יושב-הראש, אתה דיברת על הצורך להעתיק שני יישובים שגרים בהם 11,000 תושבים.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו עכשיו דיברנו על ההיבט הבריאותי.

יוראי להב-הרצנו: לא התחלתי לדבר בכלל על ההיבט הסביבתי.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שבהקשר הזה חשוב לקבל החלטה שמתייחסת להיבטים הללו באופן ישיר.

יוראי להב-הרצנו: אני יודע שקיימות עוד חלופות של כרייה של פוספטים ברחבי הארץ ואני חושב שעל משרד הגנת הסביבה בהקשר הזה לבחון את החלופות האלה או לבחור חלופה אחרת שפוגעת פחות בחיי התושבים, שפוגעת פחות בערכי הטבע, שפוגעת פחות במרקם של החיים של התושבים במקום הזה, ובמיוחד בהקשר של בריאות הציבור שפה מעל לכל ספק יש פה חריגה בלתי מידתית בו.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שנכון שאנחנו נמליץ, אני לא יודע אם יש לנו סמכות לקבל החלטה כי אני חושב שהחלטה מתקבלת במוסדות התכנון ועל ידי הממשלה, אבל אני חושב שהאמירה שצריכה לצאת פה מהוועדה היא גם ספציפית לגבי שדה בריר וגם עקרונית, שעלינו לכלול רכיבים בריאותיים בכל תסקיר סביבתי כחלק מקבלת ההחלטות הכוללת.

יוראי להב-הרצנו: זו דעתי.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שאין לוועדה מילה, אבל לא יכול להיות אם יש עמדה חריפה וברורה מטעם הוועדה, שזה לא יילקח בחשבון לגבי ההחלטה.

סעיד אלחרומי: יהיה סיי מאוד ברור של הוועדה, אני מבטיח.

יוראי להב-הרצנו: אמרתי, ההחלטה היא לא אצלנו אבל צריך להביע אותה.

סעיד אלחרומי: חברת הכנסת שרון, בקשה.

שרון רופא אופיר: תודה אדוני יושב-הראש.

שרון רופא אופיר: שלום לחבריי, אני חדשה כאן בוועדה ואני חייבת לומר שבדרך חשבתי עם עצמי ואמרתי, הרי סיפורו של שדה בריר מונח על השולחן כבר משנת 2014.

שרון רופא אופיר: העובדות ידועות ומוכרות לכולם החל מהמפגע הבריאותי, עובר למפגע הסביבתי.

שרון רופא אופיר: אגב, אין עליהן מחלוקת.

שרון רופא אופיר: גם בדיון שהיה בוועדה הארצית לתכון ובנייה ב-10 באוגוסט הם התייחסו לזה.

שרון רופא אופיר: הם אמרו שהם יבנו את השדה בהתאם לתסקירים בריאותיים.

שרון רופא אופיר: נו, באמת, מה זה, לעג לרש?

שרון רופא אופיר: בואו נתייחס רגע לא רק בהיבט הבריאותי והסביבתי שמובן וידוע לכולם שיפגע בחיי התושבים.

שרון רופא אופיר: אני רוצה רגע להסתכל על זה גם ברמה הלאומית.

שרון רופא אופיר: אתה הזכרת קודם אדוני יושב-הראש את שדה התעופה, שגם אני כתושבת הצפון דוחפת במלוא הכוח שיוקם בנבטים ולא ברמת דוד.

שרון רופא אופיר: כחלק מההסכמים הקואליציוניים של הממשלה הקיימת היום התחייבו להקים את שדה התעופה בנבטים.

שרון רופא אופיר: כשאני מסתכלת גם ברמה הלאומית על הנגב כמקום שאנחנו מבקשים לפתח, ליישב, להחזיר אליו משילות, להסדיר את היישובים, הזכרת את פורעה שהוא יישוב מוסדר.

סעיד אלחרומי: שיש החלטת ממשלה להכיר ביישוב הזה.

שרון רופא אופיר: יש החלטת ממשלה ואני מקווה שיהיו יישובים נוספים שיהיו עליהם החלטות ממשלה ושהתושבים יסכימו להתיישר לפי הקו שיהיה, אז איך אנחנו יכולים ללכת ולהקים שדה פוספטים לכרייה בתוך מקום כזה, בתוכו של חבל ארץ שאנחנו מבקשים לפתח, מבקשים ללכת ולהרחיב אותו, שלא לדבר על ערד שממתגת את עצמה היום כעיר תיירות ותשפיע באדוות רחבות גם על היישובים בסביבה מבחינת מקומות עבודה, מבחינת תיירות.

שרון רופא אופיר: לבוא ולהקים כזה שדה פוספטים זה אומר להפוך את ערד לעיר רפאים, לפגוע בריאותית בחיי התושבים של ערד והיישובים שמסביב ולפגוע פגיעה אנושה בנגב שאותו אנחנו מבקשים ליישב עוד מקדמת דנא, אז אני מצטרפת לדעת חבריי.

שרון רופא אופיר: צריכה לצאת מכאן קריאה חד משמעית שזה יהיה הדיון האחרון שהוועדה תעסוק בשדה בריר כי אנחנו לא מוכנים יותר לעסוק בנושא הזה.

שרון רופא אופיר: לא יוקם שדה פוספטים בשדה בריר.

סעיד אלחרומי: תודה חברת הכנסת שרון.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת בני בגין, בקשה.

זאב בנימין בגין: תודה אדוני היושב-ראש.

זאב בנימין בגין: לא מ-2014.

זאב בנימין בגין: אני התחלתי לעסוק בנושא הזה אי שם ב-2005 או 2006 בהיותי מנהל המכון הגיאולוגי.

שרון רופא אופיר: ב-2014 התקבלה ההחלטה של הוועדה הארצית לתכנון ובנייה לראשונה להפקיד את התוכנית.

זאב בנימין בגין: לא, לא, אני מדבר על העיסוק שלי ולא עקבתי מאז האם התקבלה המלצתי דאז.

זאב בנימין בגין: פשוט לא היו לנו נתונים על כיווני הרוחות ולא היו נתונים על כמות האבק שמתרומם או עשוי להתרומם.

זאב בנימין בגין: אולי כבר נאספו נתונים אבל כדאי שנתונים אם ישנם, יעמדו לנגד עינינו.

זאב בנימין בגין: לו ידענו מראש, כלומר לפני 50 ו-60 שנה את מה שאנחנו ידענו כמה שנים יותר מאוחר, ערד לא הייתה מוקמת איפה שהיא ממוקמת, כי היא ממוקמת על שדה פוספטים מצוין, לכן היו כנראה ממקמים במקום אחר אבל אז עדיין לא ידעו לא בחברה ולא במכון הגיאולוגי האמון על איסוף הנתונים האלה, לכן כדאי לקבל את ההחלטות על יסוד מושכל של נתונים.

זאב בנימין בגין: יכול להיות שנדע יותר, יכול להיות שהם נוראים ואיומים.

זאב בנימין בגין: אולי הם לא כל כך נוראיים ואיומים אבל נתונים אנחנו צריכים לקבל אם קיימים.

זאב בנימין בגין: אם לא קיימים, אז אנחנו במצב ביש ולא נעשו הדברים כפי שצריכים היו להיעשות.

זאב בנימין בגין: אני בא עכשיו מדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט ואנחנו עוסקים בימים האלה בניהול סיכונים.

זאב בנימין בגין: אני לא מתמצא בנושא.

סעיד אלחרומי: אנחנו תיכף בוודאי נשמע את שרת הגנת הסביבה ואת המשרדים הרלוונטיים.

זאב בנימין בגין: האם כפי שאמר חברי, שישה ל-10,000, שניים ל-10,000, הכול ביחס למה, ביחס למספר ההרוגים בתאונות דרכים?

זאב בנימין בגין: יש אפשרויות רבות היום.

זאב בנימין בגין: אני לא יודע.

יעקב ליצמן: אתה לא יכול להגיד כמו איילת שקד.

זאב בנימין בגין: כשמציגים נתון, אני הייתי מבקש לראות אותו באופן השוואתי.

סעיד אלחרומי: אני עדיין לא פגשתי איש מקצוע רציני שצידד בהקמת המכרה הזה, ושאלתי המון.

זאב בנימין בגין: אני מוכן לקבל את זה, כבוד היושב-ראש.

זאב בנימין בגין: בכל זאת כדאי שיהיו נתונים.

סעיד אלחרומי: אני הזמנתי לכאן את משרד הבריאות ואת המשרד להגנת הסביבה.

יעקב ליצמן: מה זה משנה כמה אנשים, שניים או שש?

יעקב ליצמן: שני אנשים זה לא אנשים?

סעיד אלחרומי: נכון.

זאב בנימין בגין: כשזה עומד מול שיקולים אחרים - - -

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת יוראי.

יוראי להב-הרצנו: ברגע שיש נתונים על תמותה ברמה של פי שש מהנורמה המקובלת בעולם, ובהנחה שיש חלופות אחרות למקומות אחרים שניתן לכרות בהם פוספטים, מה השאלה?

סעיד אלחרומי: אנחנו תיכף נתקדם בדיון.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת אלון טל, בקשה.

אלון טל: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

אלון טל: אני מבקש לדבר על שלושה דברים היום.

אלון טל: דבר ראשון אני מבקש לדבר על צדק סביבתי.

אלון טל: אומרים שחברה נמדדת לפי היחס שלה לחולייה החלשה.

אלון טל: פה אנחנו רואים כמובהק שהפריפריה, ואני מתייחס גם לפזורה הבדואית וגם לתושבי ערד, פשוט מקבלת יחס אחר.

אלון טל: הרי אין שום מצב שיישוב במרכז הארץ היה מוכן לקבל חשיפות צפויות של אבק, שיש בו כמובן חומרים רדיואקטיביים, כפי שאנחנו מצפים מתושבי הדרום.

אלון טל: אני חושב שהדבר הזה מעיד על איזושהי אטימות מצידנו.

אלון טל: אני רוצה להזכיר לכולם שחוק אוויר נקי חל על כל השטח של מדינת ישראל.

אלון טל: הוא לא אומר, בסדר, כשנוח לנו אנחנו נקיים את זה וכשיש אינטרס כלכלי נפקיר את בריאותם של 11,000 תושבים ובעצם כל תושבי ערד, לכן אני חושב שכל העיסוק בצדק חברתי פה חייב בעצם לתת ביטוי סביבתי ולומר, הציבור הזה שכבר היום חי עם חשיפות לא פשוטות מהכרייה הקיימת, בטח ובטח שדה בריר יחמיר את המצב.

אלון טל: אני פה רוצה לפנות לחברתי המנכ"לית של המשרד להגנת הסביבה שנמצאת איתנו.

אלון טל: בחוק אוויר נקי יש בעצם שני תקנים שיש לנו לזיהום אוויר, אחד זה נקרא ערך סביבתי והשני זה ערך יעד שבעצם אנחנו שואפים להגיע לאוויר נקי.

אלון טל: המחוקק הכניס את היעד כדי שיהיו מקומות בארץ שאנחנו בעצם נרצה להגיע לאיכות אוויר עוד יותר גבוהה, כלומר לא כל מקום במדינת ישראל נולד שווה, ומי שמכיר קצת את תולדות העיר ערד, יודע שהעיר הזאת הוקמה בסימן אוויר צח.

אלון טל: עמוס עוז הסופר הדגול הביא את משפחתו לשם בגלל שהבן שלו היה אסמטי והיה צריך אוויר נקי, אז דווקא שם כשאנחנו מחפשים איפה אפשר בארץ ליישם את ערך היעד, אנחנו צריכים לחשוב ששם אנחנו רוצים שהאוויר יהיה עוד יותר נקי ולא להגיע לסף של הערך הסביבתי כדי שהאוויר בערד יהיה כמו בתל אביב.

אלון טל: דבר שלישי, אני רוצה לומר שאני חושב שיש פה מידה מסוימת אזלת יד.

אלון טל: אני מתכוון לניטור זיהום אוויר.

אלון טל: יש בחוק מה שנקרא תקן לאבק שוקע שזה בעצם התקן הרלוונטי לכרייה וחציבה, שמדובר פה על דונם-דונם.

אלון טל: משום מה בשבע השנים מאז שהדיונים הראשונים עלו, לא ראיתי שיש פה איזשהו ניסיון לעשות ניטור רציני.

אלון טל: אני מכיר את התקן הזה מקרוב אבל אין מה לעשות, אנחנו צריכים לדעת מה בעצם היום המצב.

אלון טל: אנחנו לא יודעים את זה.

אלון טל: מה שאנחנו יודעים ומצטטים את זה כל הזמן, זה דיון מ-2014 שבאמת הסמנכ"לית המלומדת של המשרד להגנת הסביבה, שולי נזר, התייחסה למצב האוויר אבל אני לא ראיתי שום ניטור רציני, בטח לא בציבור הבדואי שחי בסמוך, מה בעצם הריכוזים בזמן הפעלה.

אלון טל: אני רוצה להזכיר לכולם, כשאנחנו מסתכלים על המודלים שכאילו מאפשרים לנו לעסוק בכרייה, אלו מודלים של כיל והם עוסקים בממוצע ולא במצב.

אלון טל: אנחנו יודעים שיהיו ימים שאולי יהיה נמוך אבל יש ימים שיהיה מאוד גבוה, וכשמדובר בבריאות האדם אנחנו צריכים להתייחס לסף, לכן אני מבקש לחזור לדברים שנאמרו פה על ידי אחרים, חברי הרב ליצמן וכמובן יוראי וכל שאר חבריי.

אלון טל: אנחנו לא יכולים לשבת פה בחיבוק ידיים בזמן שהמועצה הארצית כאילו מאפשרת כרייה וחציבה שלדעתי תביא לסיכונים בלתי נסבלים.

אלון טל: אנחנו חייבים לדרוש חלופות.

אלון טל: אם יום אחד כשיהיו טכנולוגיות אחרות שימנעו כל פיזור של אבק, ניתן לדורות הבאים את העתודות.

אלון טל: הרי את הפוספטים גם הם יצטרכו בשביל החקלאות.

אלון טל: אנחנו לא חייבים לנצל הכול עכשיו, בטח ובטח כאשר רווחים נכנסים לכיסם של משפחה אחת, בגדול, ואני לא חושב שזה הזמן שאנחנו צריכים עכשיו להפקיר את הבריאות.

אלון טל: אני מודה לך על ההזדמנות.

אלון טל: עצם הדיון הזה הוא חשוב ואני שמח שיש לנו אמירה מאוד ברורה מהוועדה.

סעיד אלחרומי: תודה חבר הכנסת טל.

סעיד אלחרומי: ראש עיריית ערד, ניסן בן חמו איתנו בזום?

ניסן בן חמו: כן.

ניסן בן חמו: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת סעיד אלחרומי, תודה רבה על הזימון של הדיון החשוב ותודה רבה לחברי הכנסת שהצטרפו לדיון החשוב הזה, יוראי הרצנו, חבר הכנסת יעקב ליצמן, שר הבריאות לשעבר שעמד לצידנו במאבק הזה בתקופתו כשר הבריאות, חבר הכנסת בני בגין, חברת הכנסת שרון אופיר וחבר הכנסת אלון טל, תודה רבה.

ניסן בן חמו: תראו, מה שקורה פה זה פשוט שערורייה.

ניסן בן חמו: אין לי דרך אחרת להסביר.

ניסן בן חמו: אנחנו מגיעים לוועדות הכנסת שבהן חברי כנסת חרוצים מגיעים, לומדים את החומר, מבינים את גודל הבעיה שעומדת בפנינו ומוסדות התכנון ממשיכים בשלהם.

ניסן בן חמו: זה פשוט לא מובן.

ניסן בן חמו: כאילו אין הנהגה שבה השר או השרה קובעים מדיניות וממשיכים איתה הלאה.

ניסן בן חמו: תראו, מדובר במאבק הסביבתי אני חושב בין הארוכים שקיים במדינת ישראל למעלה מ-30 שנה.

ניסן בן חמו: שמעתי את כולם שדיברו כאן וכולם צודקים.

ניסן בן חמו: יש קביעה ברורה של משרד הבריאות על כך שהפרויקט הזה יגדיל את התמותה בעשרות אחוזים.

ניסן בן חמו: דיברו פה על פי שש בערד.

ניסן בן חמו: אנחנו מדברים על פי 300 בסביבה הקרובה של הפזורה ומחנות צה"ל.

ניסן בן חמו: יושב פה גם נציג משרד הביטחון.

ניסן בן חמו: למעשה אני מייצג פה 60,000 תושבים, תושבי כסייפה, תושבי ערד, תושבי הפזורה וחיילי צה"ל, כמות כזאת של אנשים שבעצם מסתכלים על הפרויקט הזה ואומרים, לאן זה הולך?

ניסן בן חמו: אנחנו נמצאים בעיצומו של משבר בריאותי מהגדולים שהעולם ידע.

ניסן בן חמו: האם מישהו מעלה על דעתו לחלוק על משרד הבריאות, לחלוק על החיסונים, לחלוק על ההתנהלות?

ניסן בן חמו: למה כשמשרד הבריאות קובע נהלים לגבי קורונה, הם מקוימים כהן ואף אחד לא חולק עליהם, וכשמדובר על קביעה חד משמעית כפי שציינו פה כבר, פרופסור ג'ונתן סמט, משרד הבריאות השקיע כסף במומחה בלתי תלוי לגבש עמדה בריאותית.

ניסן בן חמו: הוא גיבש את עמדתו על בסיס זה, ופרופסור איתמר גרוטו שהמשיך והוביל את הדבר הזה וקבע במפורש ששדה בריר יעלה תחלואה ותמותה באזור.

ניסן בן חמו: למה אז מישהו חולק?

ניסן בן חמו: למה אז משרד הגנת הסביבה או כל מישהו אחר חולק על הקביעה הזאת?

ניסן בן חמו: איך זה יכול להיות בכלל?

ניסן בן חמו: המלצות משרד הבריאות הן המלצות שאפשר פעם לוותר עליהן ופעם לא? זה דבר אחד.

ניסן בן חמו: דבר שני, אנחנו שמחים על כך שבית המשפט, בג"ץ הכריח את מוסדות התכנון לכלול אלמנטים בריאותיים בתסקיר.

ניסן בן חמו: תראו, מתודולוגיה בריאותית קיימת.

ניסן בן חמו: יש את המסמך המכונן שנכתב בספטמבר 2019 ופורסם על ידי ד"ר אלרועי פרייס בשיתוף משרד הבריאות, קבע מתודולוגיה לתסקיר בריאותי.

ניסן בן חמו: מה עשתה המדינה?

ניסן בן חמו: לקחה את זה, התעלמה ממנו וקבעה שבתוך התסקיר הסביבתי יהיה פרק בריאותי, כלומר הסביבה גוברת על הבריאות.

ניסן בן חמו: לא הגיוני בעליל.

ניסן בן חמו: אנחנו שמחים על כך שלפחות אלמנטים בריאותיים נכנסו.

ניסן בן חמו: דבר נוסף שצריך להבין פה זה נושא החלופות.

ניסן בן חמו: מדינת ישראל תקעה חץ במטרה.

ניסן בן חמו: מוסדות התכנון תקעו חץ במטרה וציירו את המטרה מסביבו, כלומר את בדיקת ההיתכנות היה צריך לעשות בשלב בדיקת החלופות.

ניסן בן חמו: הרי איך קבעו את שדה בריר כשדה מועדף?

ניסן בן חמו: עשו בדיקה גיאולוגית, עשו בדיקה כלכלית, רק מה שכחו לעשות?

ניסן בן חמו: בדיקה בריאותית.

ניסן בן חמו: יכול להיות שעוד בשלב הזה האירוע הזה היה נשלל.

ניסן בן חמו: עכשיו מה אומרים לנו?

ניסן בן חמו: נעשה את התכנון המפורט, נגיע עוד צעד לפני הכרייה ואז נעשה את הבדיקה הבריאותית, ואז מה יקרה?

ניסן בן חמו: מדינת ישראל תשקיע מיליוני שקלים בתכנון ויבינו שיש פה בעיה בריאותית ואז יגידו אופס, אי אפשר לכרות פה, נעבור למקום אחר.

ניסן בן חמו: זאת בעצם האמירה שצריכה לצאת מפה.

ניסן בן חמו: ישנן חלופות אחרות.

ניסן בן חמו: אנחנו לא נגד התעשייה.

ניסן בן חמו: דרך אגב, אני רואה פה נציגים של התעשייה וגם הם יקבלו פה זכות דיבור.

ניסן בן חמו: אנחנו לא נגד התעשייה.

ניסן בן חמו: אנחנו מבינים שבנגב אם אנחנו חפצי חיים, אנחנו צריכים תעשייה ואנחנו בעד קידום תעשייה, אבל אנחנו בעד קודם כל לשמור על בריאות התושבים.

ניסן בן חמו: ישנן חלופות אחרות שיצליחו לקיים את התעשייה ולשמור על הבריאות של תושבי ערד, הפזורה ומחנות צה"ל.

ניסן בן חמו: אדוני היושב-ראש נגע בפינוי של 12,000 תושבים.

ניסן בן חמו: מישהו מכם היה שם פעם, יודע שקיימים שם 120 מוסדות חינוך, גני ילדים ובתי ספר?

ניסן בן חמו: יש שם עיר דפקטו.

ניסן בן חמו: זה שאנחנו לא מוכנים להכיר בעובדה שקיימת שם ויש שם סמל ישוב של משרד הפנים מ-2015.

ניסן בן חמו: הסיבה שהם לא מקבלים הכרה זה רק בגלל השדה ולכן במכלול השיקולים פה ראוי ורצוי שמדינת ישראל תתעורר, ואתם, זה בכוח שלכם.

ניסן בן חמו: אתם המחוקקים, אתם הכנסת, לא מוסדות התכנון.

ניסן בן חמו: לא הזנב מקשקש בכלב אלא ראש הכלב מוביל.

ניסן בן חמו: פה אנחנו צריכים את האמירה הברורה שלכם, צריכים את האמירה הברורה של השרים שדרך אגב, גם שר הבריאות וגם השרה להגנת הסביבה בשיחות אישיות אומרים, אנחנו נגד, אז הגיע הזמן שזה יחלחל לתוך המשרדים ויובילו מדיניות ברורה שאומרת לא לכרייה בשדה בריר, יש חלופות אחרות, ראוי שהאירוע הזה יתקיים במקום אחר ולא אצלנו.

ניסן בן חמו: תודה רבה על ההקשבה ותודה רבה לכל הנוכחים.

סעיד אלחרומי: תודה ידידי, ניסן, אמירות מאוד חשובות ומאוד ברורות של עיריית ערד ושל הנהגת העיר.

סעיד אלחרומי: עטיה אלעאסם, ראש המועצה לכפרים הלא מוכרים, אתה נמצא איתנו בזום?

סעיד אלחרומי: בקשה.

עטיה אלאעסם: שלום לכולם, קודם כל תודה על ההזמנה.

עטיה אלאעסם: אני מברך את כל חברי הכנסת שהגיעו לישיבה הזאת ומתעניינים בעניין הזה, בבריאות של התושבים בנגב.

עטיה אלאעסם: בהתחלה אני רוצה להגיד שיש אלפי בדואים שחיים שם.

עטיה אלאעסם: לצערי הרב כל המחקרים שעשתה חברת הפוספטים והזמינו אותם, היא כמעט התעלמה לחלוטין מהבדואים שם.

עטיה אלאעסם: יש לנו יותר מ-15,000 תושבים שחיים באזור הזה, והמפעל הזה, הפוספטים האלה זה קריטי לחיים של האנשים.

עטיה אלאעסם: זה יהרוס את כל החיים של 15,000 התושבים.

עטיה אלאעסם: זה לא רק בריאות של התושבים הבדואים שם, זה גם כן הסביבה, זה תושבי ערד ועוד תושבים בשדה התעופה של נבטים ועוד.

עטיה אלאעסם: מי שישלם את המחיר היקר ביותר זה הבדואים שמתגוררים שם.

עטיה אלאעסם: הם לא ישלמו רק בבריאות שלהם, אלא גם ישלמו באדמות שלהם, בהיסטוריה שלהם שהיו כל הזמן שם והמדינה מתעלמת פשוט, והאיש העשיר הזה, עופר, הוא מתעלם מכל העובדות הקיימות בשטח, לכן אני אומר שהמכרה הזה מוסיף עוד קושי לחיים בנגב.

עטיה אלאעסם: זה לא מספיק שהתושבים בנגב סובלים מהרבה מפעלים שפוגעים בהם, אז מוסיפים להם את המפעל הזה שיפגע יותר ויותר בתושבים הבדואים.

עטיה אלאעסם: אנחנו יודעים שיש חלופה למפעל הזה.

עטיה אלאעסם: יש חלופה בערבה, יש חלופה ביותר דרום שאין תושבים, שהמקום הוא שומם, אז שיעבירו את זה לשם ולא יעדיפו את הכסף לטובת העשירים על החיים והבריאות של אנשים שמתגוררים שם.

עטיה אלאעסם: אנחנו יודעים כמו שדיבר ראש עיריית ערד, ניסן, והוא יודע את המקום טוב מאוד, שיש ישוב שם שקוראים לו אל פורעה, שהמדינה עצרה את ההתפתחות שלו וההכרה ביישוב הזה והכרה ב-15,000 תושבים בשביל לכרות את המכרה הזה של הפוספטים.

עטיה אלאעסם: אנחנו יודעים גם שהבדואים, שבעה ילדים מכל 1,000 מתים בגלל המפגעים, בגלל הבריאות ובגלל התשתיות שבכפרים הלא מוכרים, אז אנחנו עוד פעם מוסיפים להם מלח על הפצע.

עטיה אלאעסם: אנחנו צריכים באמת לבחור בין שני דברים.

עטיה אלאעסם: צריך לבחור בין הכסף מהפוספטים, שהבן אדם הזה יתעשר והמדינה אולי, יהיה לה גם כן כסף או בבריאות והחיים של האנשים שם.

עטיה אלאעסם: אתם צריכים להחליט פה, או החיים של האנשים והבריאות של האנשים או הכסף, והכסף, אפשר להביא אותו ממקום אחר אבל בריאות של אנשים וחיים של אנשים אי אפשר להביא אותם ממקום אחר.

עטיה אלאעסם: אנחנו מתנגדים להקמת המכרה במקום הזה כי זה משפיע על החיים ועל העתיד ועל הפיתוח של האזור הזה.

עטיה אלאעסם: אנחנו באמת מבקשים מכל חברי הכנסת להירתם לעניין הזה, לחיים של האנשים.

עטיה אלאעסם: כמו שאמר ניסן, זה לא יכול להיות שאנחנו דנים בעניין הזה וועדות הכנסת דנות בעניין הזה, והמתכננים מתכננים וכל הישיבות וכל הדיונים לא שווים כלום, אז צריך באמת לעצור את התכנון לפחות עד שיתברר המצב.

עטיה אלאעסם: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: תודה, עטיה.

סעיד אלחרומי: משרד הבריאות, נעם הירש, מנהל תחום ארצי לתכנון ובניה.

נעם הירש: שלום רב לכולם, תודה רבה לכבוד יושב-ראש הוועדה.

נעם הירש: אני רוצה קצת להתייחס בקצרה לסיפור להציג את העמדה המקצועית שלנו בנושא הזה.

נעם הירש: העמדה שלנו הייתה ועודנה שיש פוטנציאל לסכנה בריאותית לתושבי ערד, אל פורעה וכסייפה כתוצאה מהכרייה והחציבה באתר שדה בריר.

נעם הירש: זו עמדה שהייתה בעבר ועמדה שעדיין קיימת.

נעם הירש: חשוב לי להדגיש שהדרישה שלנו במסגרת התוכנית הארצית, שזו תמ"א/14/ב שאתר שדה בריר זה אתר בתוך התמ"א, הייתה שכשמקדמים את האתרים בתוך התמ"א הזאת של כל האתרים בארץ, שיבצעו גם סקר הערכת סיכון בריאותי כחלק מתהליך קבלת ההחלטות.

יעקב ליצמן: למה בג"ץ היה צריך להכריח אתכם לעשות סקר כזה?

נעם הירש: למרות שהעמדה שלנו הוצגה בפני מוסדות התכנון, היא לא התקבלה, וכשהתמ"א אושרה אנחנו הגשנו ערר לממשלה באותה תקופה וביקשנו שהנושא הזה ייבחן.

נעם הירש: קם צוות בין-משרדי ברשות מנכ"לית מינהל התכנון לבחינה של איך מקימים מתודולוגיה לבחינה של היבטים בריאותיים בתוכניות מפורטות לכרייה וחציבה.

סעיד אלחרומי: שוב תחזור על המשפט האחרון.

נעם הירש: אנחנו הגשנו ערר לממשלה על אישור תמ"א/14/ב, התמ"א הארצית.

נעם הירש: הערר שהגשנו היה לאור כך שבדיונים עם מוסדות התכנון ביקשנו שיבוצע סקר הערכת סיכון בריאותי כחלק מתהליך קבלת ההחלטות במחצבות כולל אתר שדה בריר, אבל לא רק אתר שדה בריר אלא זה רלוונטי גם לטורעאן ולאשרת ולעוד הרבה מחצבות אחרות.

נעם הירש: העמדה שלנו לא התקבלה ואז הגשנו ערר לממשלה על אישור התוכנית.

נעם הירש: השר בזמנו היה חבר הכנסת הרב יעקב ליצמן.

נעם הירש: הוא היה סגן שר.

נעם הירש: השר היה ראש הממשלה לשעבר בנימין נתניהו.

נעם הירש: הגשנו בשמו את הערר לממשלה והגענו להסכמה שיקום צוות בין-משרדי שיבנה מתווה, מתודולוגיה לבחינה של ההיבטים הבריאותיים בכל התוכניות שכלולות בתוך תמ"א/14/ב על מנת שהמימד הבריאותי יכנס בתוך תהליכי קבלת ההחלטות.

נעם הירש: הצוות הזה היה אמור לשבת 90 ימים.

נעם הירש: בסופו של דבר הוא ישב הרבה יותר.

נעם הירש: היה מאוד קשה להגיע להסכמות בין חברי הצוות, שזה היה משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה, משרד האנרגיה.

יעקב ליצמן: אולי תסביר מי אמר מה שם בוועדות.

נעם הירש: כל משרד אמר את דעתו המקצועית.

יעקב ליצמן: אז תגיד לוועדה.

נעם הירש: אני יכול להציג את העמדה שלי וכל משרד יציג את העמדה שלו.

יעקב ליצמן: אתה מכיר את הוועדה.

יעקב ליצמן: תגיד מה משרד הבריאות אמר בוועדה.

יעקב ליצמן: יש כאן נציגי המשרד לאיכות הסביבה.

סעיד אלחרומי: יש פה, הם תיכף יציגו.

יעקב ליצמן: בסדר, אבל שיגיד מה הבריאות אמר.

נעם הירש: אז אני אומר עוד פעם, אנחנו אמרנו שיש סכנה ויש פוטנציאל לפגיעה בריאותית ולכן צריך לקיים בחינה בריאותית.

נעם הירש: אנחנו ישבנו על המתווה ובסופו של דבר הגענו להסכמה על מתודולוגיה.

נעם הירש: ההסכמה הזאת אומרת שהתמ"א הארצית תאושר ובכל תוכנית מפורטת לכרייה וחציבה שזה כולל גם את אתר שדה בריר, למשרד הבריאות על פי שיקול דעתו המקצועי והבלעדי יוכל להגיש חוות דעת מקצועית לגבי האתר הספציפי, זאת אומרת שכשיקדמו את האתר של שדה בריר, אנחנו נבוא עם סקר הערכת סיכון בריאותי שתראה את הנתונים הרלוונטיים, שאני מניח שיהיו דומים מאוד למה שהוגש בדוח של סמט, למרות שהדוח של סמט היה ב-2014 והיום אנחנו ב-2021, אז אני מניח שהנתונים קצת השתנו.

יוראי להב-הרצנו: אני מתנצל שאני קוטע אותך, אבל למה הסכמתם לתהליך שלוקח אתכם בחשבון רק אחרי שהתוכנית הופקדה וכבר תהליכי התכנון נגמרו?

נעם הירש: אני אסביר את זה כי זה עניין תכנוני וחשוב להבהיר.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה גם לחדד את השאלה, ברשותך.

יוראי להב-הרצנו: למה לא להכניס את חוות הדעת שלכם בתוך הסקר הסביבתי שנדרש כחלק אינהרנטי?

יעקב ליצמן: באיזה שלב בג"ץ התערב?

יעקב ליצמן: מה הייתה ההחלטה של משרד הבריאות שבג"ץ התערב באמצע?

נעם הירש: אני אסביר.

נעם הירש: במקביל לכל האירוע הזה של הנושא של הערר שהגשנו לממשלה והמתווה שישבנו עליו, הוגש בג"ץ על הסיפור של שדה בריר ועל התוכנית של טורעאן על ידי תושבי ערד ותושבי אל פורעה וגם תושבי טורעאן וגם כסייפה, והתקיים דיון עקרוני בבית משפט עליון.

נעם הירש: בדיון האחרון שהיה בבית משפט עליון, ושוב, אני לא משפטן, אני אומר את זה כמבט של מתכנן, אנחנו התבקשנו לבוא למועצה הארצית וזה הדיון שהיה בשבוע שעבר, ולהציג את המתווה שסיכמנו בינינו בקרב חברי הצוות הבין-משרדי על מנת שהמועצה הארצית תחליט להטמיע את זה בתוך הוראות תמ"א/14/ב, וזה הדיון שהתקיים בשבוע שעבר.

נעם הירש: למעשה לקחנו את המתווה הזה שגיבשנו בין כולנו והכנסנו אותו לתוך הוראות תמ"א/14/ב שאומרות שוב שבכל תוכנית לכרייה וחציבה משרד הבריאות יוכל לבוא ולהגיד, אנחנו דורשים פה ביצוע של סקר הערכת סיכון בריאותי.

נעם הירש: נוכל להגיש למוסד התכנון הרלוונטי את חוות הדעת המקצועית שלנו ומוסד התכנון הרלוונטי, אם זה מועצה ארצית או הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה תצטרך לקבל החלטה על פי הנתונים הבריאותיים שיוצגו בפניה, דבר שלא היה בעבר.

נעם הירש: עד היום הדבר הזה לא נעשה.

נעם הירש: אם היינו באים עם עמדה, יכלו לזרוק אותנו מכל המדרגות.

נעם הירש: עכשיו מוסד התכנון הרלוונטי מחויב לשמוע את משרד הבריאות, לדון בנתונים שהוא מציג בפניו ולקבל החלטה לאחר שהוא שקל את השיקול הבריאותי.

נעם הירש: הדבר הזה הוא תקדים מבחינתנו והוא לא היה קיים עד היום.

נעם הירש: אני גם רוצה להשיב לאמירה שאמר ראש עיריית ערד.

נעם הירש: הבחינה הבריאותית היא בחינה עצמאית.

נעם הירש: היא לא בתוך התסקיר השפעה על הסביבה.

נעם הירש: אנחנו כדי לבצע את הבחינה הבריאותית צריכים נתונים שנאספים במסגרת התסקיר השפעה על הסביבה.

נעם הירש: אנחנו לוקחים אותם ואז אנחנו מבצעים את הסקר הערכת סיכון בריאותי.

נעם הירש: הסקר שמבוצע עד ידינו ואשר יוצג בפני מוסד התכנון וכמובן גם יהיה שקוף לציבור, הוא דבר עצמאי ובלתי תלוי רק של משרד הבריאות.

נעם הירש: אין פה שום גורם אחר שמתערב לנו בעבודה.

אלון טל: אדוני, אני יכול לשאול אותו שתי שאלות?

סעיד אלחרומי: כן, אלון, שאלות קצרות.

אלון טל: דבר ראשון, אני מעוניין לדעת במסגרת הערכת הסיכונים שלכם, אם עסקתם אך ורק בתמותה אבל גם בתחלואה?

אלון טל: כי מי שמכיר את זיהום האוויר ממחצבות, יודע שחלק מהבעיות זה באמת מחלות נשימתיות.

אלון טל: הייתי רוצה לשמוע מה צפוי לאזור הזה.

אלון טל: דבר שני, ממה שאני מבין, נתונים מעודכנים ממש איכותיים בקשר לחשיפה קיימת באזור האוכלוסייה בעיקר הבדואית, הם לא בדיוק נמצאים בהישג יד.

אלון טל: האם אלה נתונים שכיל מספקת או אלה נתונים עצמאיים של המשרד להגנת הסביבה?

נעם הירש: אני אשיב לחבר הכנסת אלון טל.

נעם הירש: לגבי הנושא הזה של הבחינה הבריאותית, זה גם לעניין התמותה וגם לעניין התחלואה.

נעם הירש: יש מחלות סרטניות ונשימתיות שחשוב מאוד לשים אותן על השולחן.

נעם הירש: לגבי איסוף הנתונים, אז אנחנו פונים למשרד להגנת הסביבה.

נעם הירש: המשרד להגנת הסביבה מספק את הנתונים.

נעם הירש: אני לא יודע איזה נתונים הם מקבלים או לא מקבלים, הם יוכלו להשיב על זה בעצמם, אבל מהנתונים שאנחנו נקבל מהם, על סמך הנתונים האלו אנחנו נבחן.

נעם הירש: כמובן שאנחנו נדרוש את הנתונים העדכניים גם על תושבי הפזורה.

נעם הירש: אנחנו לא מתעלמים מהם.

נעם הירש: אגב, לא רק עליהם.

נעם הירש: יש לצורך העניין בסיסים צבאיים בסמוך.

נעם הירש: אנחנו גם רוצים לדעת מה קורה בבסיסים.

נעם הירש: כל מקום שיש בו אדם, מבחינתנו הדבר הזה נדרש לבדיקה.

סעיד אלחרומי: תודה.

סעיד אלחרומי: מינהל התכנון, חנה ויטלזון נמצאת איתנו בזום?

סעיד אלחרומי: כן, בקשה, אולי תסבירי לנו את ההחלטה האחרונה שהתקבלה שבוע שעבר, מה בדיוק ומה דעתכם על הדיון שאנחנו עושים כאן.

חנה ויטלזון: רק נזכיר ונאמר שתמ"א/14/ב היא תוכנית מתאר ארצית מתארית שמכוחה לא ניתן לבצע את הכרייה והשלב הבא יהיה תכנון מפורט לאתר של שדה בריר.

חנה ויטלזון: כפי שהודענו בישיבה הקודמת של הוועדה, שכל עוד לא יאושרו הנחיות לתסקיר השפעה במועצה הארצית כולל ההיבטים הבריאותיים, לא ניתן יהיה להתקדם עם התוכנית.

חנה ויטלזון: אני רק אעדכן לגבי הנחיות לתסקיר, שביולי 2021 המשרד להגנת הסביבה העביר למשרד הבריאות להתייחסות כפי שקבעה המועצה הארצית, את מסמך ההנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה.

חנה ויטלזון: שבוע שעבר התקבלה התייחסות של משרד הבריאות ועכשיו יבדקו שוב ההתייחסות של משרד הבריאות על ידי משרד הגנת הסביבה.

חנה ויטלזון: כשנגיע לנוסח סופי אז ההנחיות יאושרו במועצה הארצית.

חנה ויטלזון: צריך להגיד שאנחנו עושים עבודה מאוד רצינית ומשמעותית כדי להגיע להנחיות שיהיו מוסכמות בין המשרדים.

חנה ויטלזון: ההנחיות שהועברו כוללות את המתווה שגובש וכוללות התייחסות גם לערכי היעד כפי שנקבע במתווה, וכמו שאמרתי, כשנסיים את העבודה אנחנו נביא אותם לאישור המועצה הארצית שתחליט האם לאשרם או לא.

יעקב ליצמן: ההחלטות שלכם זה לפני משרד הבריאות או אחרי?

חנה ויטלזון: ההליך התכנוני הולך ככה שקודם כל נעשה תסקיר השפעה על הסביבה ובמקרה של שדה בריר גם תסקיר השפעה שבוחן את ההיבטים הבריאותיים, ורק לאחר קבלת הממצאים וחוות דעת יש דיון האם להפקיד את התוכנית או לא, זאת אומרת שככל שיהיו ממצאים בעייתיים, התוכנית לא תופקד ולא תמשיך, לכן אנחנו קודם כל צריכים שיהיה לנו מסד נתונים כדי לדעת איך מתקדמים עם התוכנית.

חנה ויטלזון: כרגע עדיין עוד אין הנחיות מוסכמות לתסקיר אבל כשיהיו, יתקדם תסקיר ולאחריו יתקיים דיון בממצאי הסקרים והתסקיר.

סעיד אלחרומי: אוקיי, תודה.

סעיד אלחרומי: הצטרפה אלינו השרה להגנת הסביבה.

סעיד אלחרומי: ברוכה הבאה אחרי הפקקים הארוכים.

תמר זנדברג: ברוכים הנמצאים.

תמר זנדברג: קודם כל אני רוצה להתנצל על האיחור.

יעקב ליצמן: איזה זיהום הפקקים עושים?

תמר זנדברג: זיהום גדול מאוד.

תמר זנדברג: איך שיצאתי מהאוטו, הרחתי את השריפה כאן בכנסת.

תמר זנדברג: אין ספק שמשבר האקלים איתנו עם השלכות מאדו קשות.

תמר זנדברג: אני רוצה כן להתנצל שהדיון הראשון שלי כאן בוועדה החשובה הזו, א' הייתי חברה בה שש שנים מאוד חשובות ו-ב', זו הוועדה שבעצם היא הוועדה שלנו, של המשרד להגנת הסביבה, שכבר בדיון הראשון אני מאחרת.

תמר זנדברג: חבל שלא תיאמנו את זה מראש כדי שהייתי יכולה להצטרף, כי מאוד היה חשוב לי להיות כאן בוועדה.

זאב בנימין בגין: שרה לא מאחרת, שרה מתעכבת לכל היותר.

סעיד אלחרומי: הבמה לרשותך, תמר.

תמר זנדברג: אני חושבת שהיינו יכולים לארגן את זה מראש קצת יותר טוב אבל בסדר.

תמר זנדברג: איפה אתם נמצאים בדיון?

סעיד אלחרומי: אנחנו שמענו את חברי הכנסת, שמענו את מינהל התכנון, שמענו את משרד הבריאות.

סעיד אלחרומי: אנחנו כאן בדיון מעקב לגבי ההשפעות הבריאותיות והסביבתיות בנושא מכרה הפוספטים שדה בריר.

סעיד אלחרומי: המועצה הארצית אישרה בגדול את תמ"א/14/ב שכלול בתוכה התוכנית של מכרה הפוספטים, אבל הם הטמיעו שם שלא תקודם תוכנית מסוימת בתוך התמ"א הזאת אלא לאחר תסקיר בריאותי כפי שנמסר לנו ממשרד הבריאות.

סעיד אלחרומי: לחברי הוועדה יש אמירה מאוד קונקרטית וברורה, תיכף נסכם אותה, אבל אנחנו, א', מברכים אותך.

סעיד אלחרומי: ב', רוצים לשמוע את הדעה שלך ושל המשרד להגנת הסביבה בנושא הזה בכלל.

סעיד אלחרומי: בקשה.

תמר זנדברג: אוקיי, מאה אחוז, אז באמת קודם כל תודה ושוב שלום ובוקר טוב, ברוכים הבאים, תודה על הדיון החשוב הזה במיוחד בפגרה.

תמר זנדברג: אני רוצה להגיד את הדבר הבא ואני רוצה לחלק את הדברים שלי להליך הספציפי הזה אל מול התמ"א הזאת ואל מול האתר הזה שבאמת זה מאבק, כמה שנים הוא, חבר הכנסת ליצמן, עשר? יותר?

יעקב ליצמן: כן.

יעקב ליצמן: עברנו הפגנה, עברנו בג"ץ, עברנו את הכול.

תמר זנדברג: אני רגע אגיד משהו על זה ועל איפה זה עומד ואיפה זה מתקדם, וגם אני רוצה להגיד לכם ביושר שאני חושבת שהנתיב הזה, יש לו נתיב מסוים, יש לו תוצאה מסוימת ותיכף אני אפרט אותו, אבל יש כאן משמעות והשלכה שהיא השלכת גובה, השלכה אסטרטגית שאנחנו כמדינת ישראל צריכים לשאול את עצמנו, ואני אפרט.

תמר זנדברג: קודם כל הדבר הראשון, תראו, באמת התמ"א הזאת, תמ"א כרייה וחציבה כללית.

תמר זנדברג: זו תוכנית מתאר ארצית.

תמר זנדברג: זאת לא תוכנית שמתוקפה מוצאים אישורים לאתרים הספציפיים.

תמר זנדברג: היא התגלגלה גם כאן בוועדות, גם בהשתתפותי וגם בבתי המשפט באמת שנים רבות וארוכות.

תמר זנדברג: התוצאה של העבודה שלנו ביחד עם משרד האנרגיה שהוא מגיש התוכנית וביחד עם משרד הבריאות שהוא גורם מפתח בעניין מכיוון שמדובר בהשלכות קודם כל בריאותיות וסביבתיות, הגיעה למתווה מוסכם שאני רוצה לברך עליו, שמטמיע לראשונה באופן סטטוטורי ובאופן שמעוגן בתוכנית שיקולי בריאות ואת מעמדו של משרד הבריאות בתוך תסקיר השפעה על הסביבה.

תמר זנדברג: זאת פריצת דרך שחשוב לברך עליה ויש לה השלכות רוחב לא רק לתוכנית הזאת ולא רק לשדה בריר.

תמר זנדברג: יש לה השלכות רוחב לכל התוכניות.

תמר זנדברג: אנחנו יודעים היום שבריאות וסביבה הם תחומים מאוד משיקים ומאוד קרובים.

תמר זנדברג: כאשר יש השפעה על הבריאות, המפגע הסביבתי מייצר במיוחד במקרה הזה שמדובר על חלקיקים נשימתיים שמהווים סכנה לבריאות, והחל משבוע שעבר מרגע שהמתווה הזה שיש לי אותו כאן ואני יודעת ששמענו גם עליו ביקורת והותקפנו, אבל אני רוצה קודם כל להתחיל דווקא מהחשיבות שלו.

תמר זנדברג: החשיבות היא ששיקולי בריאות מוטמעים מעתה באופן רשמי וחוקי בגושפנקת בית המשפט ובגושפנקת מוסדות התכנון של מדינת ישראל בתוך תסקיר השפעה על הסביבה, וזה ילווה אותנו מעתה והלאה וכמובן שזה יבחן גם כאשר בכל אתר ספציפי ירצו לעשות כל פעילות שהיא, אז ייבחנו השיקולים האלה, דרך אגב, כולל חלופת אפס, זאת אומרת זה לא אומר שבהכרח הולכים בטייס אוטומטי לכרות באתר זה או באתר אחר, אלא יש גם חלופת אפס שזה אומר מה ההשפעה של חלופה של כרייה לעומת חלופה שלא תהיה כרייה, על הבריאות ועל הסביבה.

יעקב ליצמן: או במקום אחר.

יעקב ליצמן: במקום אחר זה לא מזיק לתושבים.

יעקב ליצמן: זה עדיף מאשר המקום כאן שמזיק לתושבים.

תמר זנדברג: זה נקרא חלופת אפס.

תמר זנדברג: חלופת אפס זה אומר מה תוספת הנזק במקום הזה.

יעקב ליצמן: אפס, אני לא יודע.

יעקב ליצמן: לא למדתי ליבה.

יעקב ליצמן: זה דבר אחד.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת ליצמן, את המספרים תשאיר לי.

סעיד אלחרומי: זה המומחיות שלי.

תמר זנדברג: אז אני אסביר.

תמר זנדברג: חלופת אפס זה אומר יחסית למצב שלא כורים.

תמר זנדברג: יש מצבים שיש רק חלופות, אין חלופת אפס.

תמר זנדברג: חלופת אפס זה אומר או שלא כורים או שכן כורים, אפס או אחד.

תמר זנדברג: כמובן ששיקולי הבריאות והסביבה ותסקיר השפעה על הסביבה יילקחו בחשבון בבחינת החלופה הזאת, תהא אשר תהא במסגרת התמ"א.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר משהו יותר משמעותי.

תמר זנדברג: חברות וחברים, אנחנו נמצאים בעיצומו של משבר אקלים שיש לו השפעות חריפות על הסביבה, ובשנתיים האחרונות בעיצומו של משבר בריאותי שמתבטא בווירוס נשימתי שסופו כרגע לא נראה באופק.

תמר זנדברג: אנחנו לא יודעים איך יתפתח.

תמר זנדברג: הבוקר המשרד להגנת הסביבה הוציא, ונמצאת כאן המנכ"לית גלית כהן שהייתה אתמול בלילה בחפ"ק של השריפות בהרי ירושלים.

תמר זנדברג: משרד הגנת הסביבה אמון על חזרת התושבים לבתיהם אחרי שהאש כבר כובתה והיא בשליטה, אבל בודקת את החלקיקים הנשימתיים ואת זיהום האוויר, האם התושבים יכולים לחזור לבתיהם, כן או לא אחרי שריפה.

יעקב ליצמן: מה ההחלטה?

תמר זנדברג: חלק מהיישובים חזרו וחלק מהיישובים עדיין לא, ואני יכולה להגיד שכשיצאתי כאן מהאוטו, כאן בתוך הכנסת, בתוך המבנה הריח, וזה מקום שכרגע הוא מאושר, אין עליו המלצה, אז אני בהחלט חושבת שהעידן העדכני שאנחנו חיים בו מחייב אותנו לשאול שאלות אסטרטגיות על העתיד של כריית הפוספטים במדינת ישראל באופן כללי, בשים לב לעובדה שלא מדובר במשאב שהוא לשימוש מדינת ישראל.

תמר זנדברג: זה מיועד לייצוא.

תמר זנדברג: בהחלט הובאו בפניי השיקולים האלה שיש כאן

תמר זנדברג: שיקול כלכלי ותעסוקתי של תושבי הנגב, דבר שלא נעלם מעינינו, אבל בזמן שבו כל מדינות העולם מקדמות green deals שזה אומר תוכנית כלכלית ירוקה, תוכנית כלכלית שבה הכלכלה, הסביבה והבריאות הן לא אויבות אחת של השנייה אלא חד הן, לכן אני חושבת שאנחנו לא רק צריכים לשאול את השאלה איך נזיז את כריית הפוספטים מכאן לשם ולמקום אחר ונבחן את החלופות ונזיז אותם ממקום למקום, אלא נשאלת השאלה האם אנחנו צריכים להשיא רווחים נוספים לחברה שהתועלת למשק היא תועלת כלכלית והיא תועלת תעסוקתית, זה תועלת מכובדת, אבל אולי הגיע הזמן שנחשוב על פתרונות תעסוקה בריאים ונקיים לתושבי הנגב ולתושבי מדינת ישראל בכלל?

יעקב ליצמן: אנחנו רוצים שחברת כיל יישאר כיל ולא קיל.

תמר זנדברג: מה הבדל בין כיל לקיל?

סעיד אלחרומי: קיל זה הרג.

תמר זנדברג: אה, קיל.

תמר זנדברג: זה למדת בליבה?

תמר זנדברג: אנגלית למדת?

יעקב ליצמן: אני למדתי ליבה.

קריאה: הוא נולד עם זה.

תמר זנדברג: אני יודעת.

תמר זנדברג: אני שוחחתי גם כבר עם שרת האנרגיה בנושא הזה.

תמר זנדברג: אני חושבת שבעניין הזה הנתיב הזה של התוכנית הספציפית, התמ"א הזאת, אני חושבת שהשגנו את המקסימום האפשרי כממשלה ברגע שאנחנו הגענו למתווה הזה של שיקולי בריאות וסביבה בדרך תסקיר השפעה על הסביבה.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה הישג מצוין ואני חושבת שגם ככל שהתמ"א תתקדם, אם תתקדם, כל אתר שייבחר, כל חלופה שתיבחר תיבחן לאור השילוב הזה של שיקולי בריאות ושיקולי סביבה.

תמר זנדברג: אני חושבת שגם הדיון שלנו וגם הדיון שלנו פה בכנסת, מכיוון שאנחנו עוסקים לא רק במקרה ספציפי ובבחינת חלופות, זה דברים שנעשים במוסדות התכנון ודרך תסקירים וכו', אלא בשבטנו גם כממשלה וגם ככנסת, כמתווה המדיניות של מדינת ישראל, הגיע הזמן שנשים על השולחן את השאלות האלה, את השאלות האמיתיות של מה היא המשמעות של כריית, ניצול והפקת פוספטים, מה המחירים שלהם לחברה הישראלית, לתושבי הנגב, לנגב כולו, לכלכלה הישראלית, לסביבה הישראלית, ומהמקום הזה נקיים דיון מחודש, ולזה חברות וחברים יש לנו זמן.

תמר זנדברג: כלי העבודה בשדה בריר לא עולים מחר על הקרקע, ואגב לא באף אחד מהמקומות האחרים בתמ"א הזאת.

תמר זנדברג: זה הרבה שנים.

תמר זנדברג: יש כאן מדיניות שהיא מדיניות טרום עוצמתו של משבר האקלים, בוודאי טרום משבר הקורונה ולכן אני חושבת שזה המקום שממנו אנחנו צריכים לנהל את המשך הדיון הזה גם כאן בכנסת, גם בממשלה ומשם המדיניות צריכה להיתרגם למוסדות התכנון ולא הפוך.

סעיד אלחרומי: תודה, שרת הגנת הסביבה, מילים מאוד חשובות.

סעיד אלחרומי: ד"ר שרית עוקד, בבקשה, הגעת מערד ואת פעילה נגד המכרה הזה.

אלון טל: אפשר באמת לציין את הנחישות של ד"ר עוקד במשך השנים למען בריאות תושבי הנגב.

סעיד אלחרומי: כן, בקשה ד"ר שרית.

שרית עוקד: תודה.

שרית עוקד: דבר ראשון אני רוצה להודות פה לכבוד היושב-ראש, לחבר הכנסת אלחרומי שהרים את הכפפה וערך את הדיון, לשרה זנדברג, לרב ליצמן שמלווה אותנו כבר שנים רבות.

שרית עוקד: יש כאן עוד חברי כנסת שמלווים אותנו עוד כשהם היו אזרחים כמו אלון טל, ותודה באמת לכל מי שהגיע.

שרית עוקד: אני רוצה לחדד מספר דברים ואני לא אגזול יותר מדי מזמנכם.

שרית עוקד: המתווה גם שהשרה דיברה עליו וגם שקודמיי דיברו עליו, הוא מסתכל קדימה, הוא צופה פני עתיד, אבל אני מסתכלת אחורה ואני מסתכלת על איך החליטו על החלופה היחידה לכריית פוספט בעתיד במדינת ישראל, שזה שדה בריר ושדה זוהר בלב אוכלוסייה אזרחית.

שרית עוקד: איך החליטו על זה?

שרית עוקד: החליטו על זה בלי לשקול לחלוטין את השיקולים הבריאותיים.

שרית עוקד: למעשה הרעה הזו התחילה ב-2014 כאשר היה דיון שבו נשאלה הנציגה של המשרד להגנת הסביבה האם המכרה הזה עומד בערכי חוק אוויר נקי, והיא אמרה שכן, מה שזה לא נכון.

שרית עוקד: זה לא עומד לא בערכי הסביבה ובטח ובטח שלא בערכי היעד.

שרית עוקד: ב-2015, שנה אחרי כשבאו לאשר את אותה תוכנית, אמרו, ברור שזה עומד בערכי חוק אוויר נקי.

שרית עוקד: אמרו על זה שנה קודם.

שרית עוקד: לקחו את זה כאקסיומה.

שרית עוקד: אף אחד לא בחן באמת שזה פשוט לא עומד בערכי חוק אוויר נקי.

שרית עוקד: כשהכניסו את זה לתוך התמ"א, הכניסו את זה בלי שום חלופה.

שרית עוקד: החלופות כבר נבחרו.

שרית עוקד: יש חלופה אחת, וכבוד השרה, עם כל הכבוד, החלופה הזו זו החלופה היחידה.

שרית עוקד: היום כשאת מדברת על זה שיבחנו חלופות, יבחנו את זה שדה בריר מול חלופת האפס ומן הסתם יש כאן לובי מאוד חזק לאנשי כיל וחלופת האפס, אני מאוד חוששת שלא תיבחר, לכן יש לנו כאן אופציה אחת בלבד לכריית פוספט במדינת ישראל וזה שדה בריר לפי התמ"א.

שרית עוקד: אנחנו חושבים שיש עוד אופציות ואנחנו חושבים שבכלל לא צריך לכרות פוספט, אבל לפי מה שכתוב בתמ"א נכון להיום אין חלופות, כבר בחרו את החלופות.

שרית עוקד: החלופה נבחרה וזה שדה בריר ושדה זוהר, זאת אומרת שכרגע לפי מה שמופיע בכל המסמכים זה המצב.

שרית עוקד: אנחנו מדברים על מצב נתון כמו שאושר בתמ"א כאשר לא דנו בענייני הבריאות.

שרית עוקד: עשו שם חוכא ואיטלולא.

שרית עוקד: השוו את הזיהום מאבק של פוספט, שיש בו אורניום לתאונות דרכים עם משאיות בלב עיר, משהו מגוחך לחלוטין אבל זה עבר בלי אף שאלה, בלי שום דבר.

שרית עוקד: זה מה שאושר בתמ"א ולא היה דיון על זה שהולכים לפנות למעלה מ-10,000 אנשים שגרים בקרקע.

שרית עוקד: הם לא יוכלו לחיות שם.

שרית עוקד: כששאלו איך זה עובד, הייתה אחת מהנציגות בוועדה ששאלה, איך זה יקרה ביחד?

שרית עוקד: אמרו לה, זה win-win situation.

שרית עוקד: ככה מתייחסים לתושבי הנגב, לאזרחי הנגב, אזרחי מדינת ישראל שהחיים שלנו לא שווים כלום.

שרית עוקד: יש מי שגר שם, גם זה לא שווה כלום.

שרית עוקד: זה התייחסות.

שרית עוקד: מה שאני מבקשת מכם חברי הוועדה הנכבדים, לעשות שוב חשיבה ולהורות להוציא את האתרים האלה מהתמ"א, פשוט מאוד, ששדה זוהר ושדה בריר לא יהיו בתוך התמ"א הזו, ולא להסתכל קדימה ולעשות בדיקה בעוד עשר או 20 שנה או בשבוע הבא על מה המצב הבריאותי.

שרית עוקד: זה לא יעזור לנו.

שרית עוקד: אנחנו מסתכלים אחורה ואנחנו אומרים, בואו תוציאו את האתרים האלה מתוכנית המתאר.

שרית עוקד: תודה.

סעיד אלחרומי: תודה ד"ר שרית, מילים מאוד חשובות.

סעיד אלחרומי: גיא, בקשה.

גיא סמט: אני ממונה על מינהל אוצרות טבע במשרד האנרגיה.

גיא סמט: לגבי העמדות שהושמעו כאן עד עכשיו, אז אנחנו בהחלט מחכים לתסקיר שאנחנו כמשרד האנרגיה נזמין אותו, נבצע אותו בהתאם למתווה שהוצג קודם על ידי משרד הבריאות והדברים יובאו למוסדות התכנון ומוסדות התכנון יחליטו איך להתקדם, ויפעילו את כל מערך השיקולים.

גיא סמט: השיקול הבריאותי הוא בוודאי אחד השיקולים החשובים ונמתין לתוצאות שלהם.

סעיד אלחרומי: מי הזמין את הסקר ויבצע אותו?

גיא סמט: אנחנו כמדינה.

גיא סמט: זה סוכם בזמנו בין השרים, בין השר ליצמן לשר אבי גבאי.

סעיד אלחרומי: מה התפקיד של משרד הבריאות כאן?

סעיד אלחרומי: הוא משקיף מהצד או מה?

סעיד אלחרומי: מי אמור לבצע את התסקיר?

יעקב ליצמן: הוא אמר שזה אחד הגורמים.

יעקב ליצמן: זה לא הגורם המכריע, הבריאות.

נעם הירש: אני רוצה שנייה לדייק את גיא.

סעיד אלחרומי: אני רוצה שיהיה מדויק.

סעיד אלחרומי: נועם, אמרת שמשרד הבריאות עושה את זה והשרה התייחסה לזה שזה משרד הבריאות ולא משרד האנרגיה עושה את הסקר.

נעם הירש: נכון, זה מדויק.

נעם הירש: אנחנו עושים את זה.

נעם הירש: משרד האנרגיה לא מעורב.

תמר זנדברג: לא, משרד האנרגיה הוא המזמין כיוון שהוא מגיש התוכנית.

נעם הירש: הוא מגיש את התוכנית.

נעם הירש: חוות הדעת המקצועית היא שלנו ובלעדית שלנו, שוב אני אומר, ואין שום גורם שמתערב בעבודה למעט משרד הבריאות.

סעיד אלחרומי: כן גיא, תמשיך.

גיא סמט: אנחנו מזמינים את הסקר הסביבתי כפי שנעם אמר.

גיא סמט: משרד הבריאות יחווה ויכתוב את החלק שלו וכל האחריות המקצועית שלו, ואז אנחנו כולנו נמתין להחלטת מוסדות התכנון.

גיא סמט: כך מקובל.

גיא סמט: אנחנו נעשה בהתאם למתווה שהיה בבג"ץ.

גיא סמט: יש מתווה בבג"ץ, אנחנו מקבלים אותו, זו ההחלטה ויפעילו את כל מערך השיקולים.

אלון טל: כבוד היושב-ראש, אפשר לשאול שאלה?

סעיד אלחרומי: בתור מי שבאמת היה מנהל מחוז הדרום הרבה שנים ועשית עבודה מצוינת שם ואחר כך מנכ"ל המשרד, האם אתה מרגיש שיש לך היום נתונים מדויקים, מעודכנים בקשר להיקף הפליטות הקיים היום בכרייה, והמודל, האם הוא באמת מעודכן מבחינת אבק שוקע?

גיא סמט: אבק שוקע, לא בטוח שזה הכלי הנכון למדוד.

גיא סמט: בישיבה שהייתה לפני כחצי שנה או שנה אמר פרופסור גרוטו על משרד הבריאות, פרפרזה על מה שהוא אמר, אני צריך לחדש את המודלים.

גיא סמט: זה מה שהוא אמר אז, צריך לחדש את המודלים, לבדוק אותם עוד פעם, להריץ את הכול.

גיא סמט: המדינה מזמינה את זה, לא היזם.

גיא סמט: זה אחד המקרים הבודדים שזה נעשה ואנחנו נעשה ככה.

גיא סמט: נריץ את כל המודלים.

גיא סמט: חבר הכנסת בני בגין הזכיר קודם האם יש נתונים.

גיא סמט: אנחנו אוספים עוד פעם נתונים יותר חדשים.

גיא סמט: עושים את הכול כמו שצריך מהתחלה.

גיא סמט: היו נתונים, אגב.

גיא סמט: היו נתונים על רוחות.

גיא סמט: עושים את זה עוד פעם מהתחלה כמו שצריך להיות.

גיא סמט: ייקח לזה זמן.

גיא סמט: נאסוף את כל הנתונים, תתקבל החלטה.

אלון טל: תודה.

סעיד אלחרומי: אוקיי, תודה.

סעיד אלחרומי: נדב דוידוביץ', איתנו?

נדב דוידוביץ': קודם כל אני רוצה להודות מאוד על כינוס הוועדה.

נדב דוידוביץ': זה מאוד חשוב.

נדב דוידוביץ': אני רוצה להתחיל מהדברים שאמר חבר הכנסת, פרופ' אלון טל.

נדב דוידוביץ': נקודת המוצא שלי היא נקודת מוצא קודם כל של צדק סביבתי ובריאותי ואני מזמין את כל אחד ואחד כאן, ורוצה להודות לראש העיר ניסן בן חמו שעשינו מספר סיורים שם למועצות של הכפרים הלא מוכרים.

נדב דוידוביץ': אני חושב שהיה צריך לעשות פשוט את הישיבה באזור עצמו.

נדב דוידוביץ': זה פשוט בלתי סביר בעליל ואני גם אגיד פה למען הגילוי הנאות, אני חתום על חוות דעת יחד עם ד"ר מאיה נגב שגם נמצאת פה איתנו ומקשיבה, על חוות דעת, בקשה לבג"ץ.

נדב דוידוביץ': זה פשוט לא סביר לבוא ולחשוב בכלל לעשות מכרה במקום שחיים בו אלפים של בני אדם במכרה עצמו וכאילו להתעלם מזה.

נדב דוידוביץ': אני חושב שהחטא הקדמון הוא האופן שבו במדינת ישראל אנחנו עושים תכנונים כאשר הנושא הבריאותי הוא נכנס אם בכלל בשלב מאוד מתקדם, שאז מאוד קשה להשפיע על התהליך.

נדב דוידוביץ': מה שאמרה כאן שרית הוא מאוד נכון.

נדב דוידוביץ': אנחנו ראינו את זה גם עם רמת חובב שהיום היא מכונה נאות חובב, והנושא של עיר הבה"דים, אז אני הייתי ראש מדור אפידמיולוגיה בצבא.

נדב דוידוביץ': אנחנו גם אז נכנסנו בשלב מאוד מתקדם לבדוק מה המצב הבריאותי ואז עמדנו בפני מצב או שהמכרה במקרה הזה קורה או שיש חלופת אפס.

נדב דוידוביץ': זה לא מצב שבאמת אפשר להשפיע.

נדב דוידוביץ': אני מסכים מאוד עם חברי נעם הירש שבאמת עושה עבודת קודש במשרד הבריאות.

נדב דוידוביץ': יש פה הישג שסוף סוף בתמ"א/14/ב הנושא הבריאותי נכנס בצורה הרבה יותר ברורה, אבל עדיין תהליך של תסקיר השפעה על הבריאות, אמיתי, הוא צריך להתבצע בהתחלה כאשר בכלל בוחרים את המקומות ובוחרים בין הרבה מאוד חלופות.

נדב דוידוביץ': התסקיר צריך להיעשות באינטגרציה בין הגורמים השונים, כי הרבה מאוד מהנתונים הסביבתיים הם נתונים בעצם שצריכים לשמש את מי שעושה את התסקיר הבריאותי, ובעיקר אני גם אומר כי אני מכיר היטב את פרופ' סמט.

נדב דוידוביץ': גילוי נאות, אני בזמנו המלצתי לפרופ' איתמר גרוטו.

נדב דוידוביץ': קיבלנו המלצה עליו שהוא מומחה בנושא הזה.

נדב דוידוביץ': פרופ' סמט בעצמו אמר בתסקיר שלו, אני לא יודע כמה מכם קראו, שהתסקיר שהוא עשה הוא מאוד מאוד חלקי.

נדב דוידוביץ': אי אפשר להתייחס רק לנושא של מוות נניח מסרטן.

נדב דוידוביץ': יש השפעות אחרות, השפעות הן נפשיות, השפעות בריאותיות שקשורות לזה שפתאום תושבי ערד ימצאו מולם מכרה של פוספטים ומה הדבר הזה יעשה להם גם מבחינה חברתית, קהילתית, איך זה ישפיע על היישוב.

נדב דוידוביץ': התסקיר שסמט עשה הוא מאוד מאוד חלקי וגם הוא הביא את משרד הבריאות בצדק לומר שהם מתנגדים למכרה הזה בשדה בריר.

נדב דוידוביץ': אני אסיים ואומר שני דברים.

נדב דוידוביץ': תסקיר השפעה על הבריאות זה כלי שהוא כלי חברתי, הוא כלי שבא לבדוק גם נושאים של פערים, נושאים של צדק סביבתי שדובר עליהם.

נדב דוידוביץ': לצערי, ואני אומר את זה כראש בית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטת בן גוריון, אני לא חושב שבאזור המרכז בכלל היו עושים מן תהליך שכזה.

נדב דוידוביץ': אני שמח מאוד על המאבק של התושבים שאכפת להם ושנמצאים בחזית.

נדב דוידוביץ': זה מאוד חשוב לשמוע אותם וטוב מאוד שהוועדה עושה את זה, אבל מעבר לזה אני מאוד אשמח ומאוד חשוב שלעתיד אנחנו נראה איך תסקירי השפעה על הבריאות משתלבים מתחילת הדרך יחד עם התסקירים האחרים באינטגרציה כן בצורה של מומחיות כמו שאמר נעם מקודם, של אנשי משרד הבריאות שיובילו ולא תחת גורם אחר, אבל צריכים לעשות את האינטגרציה ולהכשיר גם את כוח האדם.

נדב דוידוביץ': יש לנו בעיה חמורה במדינת ישראל, אז אני רוצה לומר כיושב-ראש איגוד רופאי בריאות הציבור וראש בית הספר לבריאות הציבור בבן גוריון, אני מתנגד למתווה הנוכחי של שדה בריר.

נדב דוידוביץ': אני לא חושב אפילו שצריך להמשיך ולהשקיע כספים כי כל ההשקעה וההתקדמות הזאת, אני מאוד חרד ממנה, כי כשמשקיעים הרבה כסף ודברים אז יגידו, טוב, אין ברירה ואין לנו חלופה אחרת וזו חלופת האפס.

נדב דוידוביץ': אני חושב שזה טעות.

נדב דוידוביץ': לגבי תמ"א/14/ב, אני בוודאי מאוד תומך.

נדב דוידוביץ': אני חושב שמשרד הבריאות עשה עבודת קודש, רק אני חושב שצריך לפרוס את זה כלפי הציבור וכלפי המומחים כדי שיוכלו להעיר את ההערות.

נדב דוידוביץ': אני חושב שזה יגביר את האמון, לא מקום שאני מפקפק בעבודת משרד הבריאות אלא להיפך.

נדב דוידוביץ': תודה רבה.

סעיד אלחרומי: תודה, נדב.

סעיד אלחרומי: משה חדד, מפעל רותם-אמפרט.

סעיד אלחרומי: בקשה, משה.

משה חדד: תודה רבה.

משה חדד: שמעתי את כל האדונים הנכבדים פה.

משה חדד: אנחנו במפעל הזה עובדים כבר קרוב ל-60 שנה.

משה חדד: המפעל הזה קיים ועובד בנגב.

משה חדד: עובדים פה אלפי עובדים בלב ליבו של המכרה.

משה חדד: האמת, אני לא רואה שום סיכון בריאותי שקיים פה בקרב העובדים שלנו.

משה חדד: הרי אף אחד לא היה בא ומתאבד פה, לעבוד במקום שלפי התסקירים שאתם מתארים, במרחק גדול אנשים מתים.

משה חדד: אני חושב שהעניין התעסוקתי יכול לגרום לנזק הרבה יותר גדול מבחינה בריאותית מאשר הנזק שאתם חושבים שעלול להיגרם.

סעיד אלחרומי: תחזור על המשפט, איזה נזק יותר גדול?

משה חדד: אני חושב שהפגיעה התעסוקתית שהולכת להיות פה במידה והמפעל הזה ייסגר, לאלפי משפחות פה בנגב וגם מהמגזר הבדואי וגם בערד ודימונה וירוחם.

משה חדד: אלפי משפחות פה עלולות להיפגע במקור ההכנסה שלהם כשזה המקור היחידי שיש להם תעסוקה פה בנגב.

משה חדד: יש פה חבר'ה צעירים.

משה חדד: יש חבר'ה ותיקים שעבדו בלב ליבו של המכרה ולא ניזוקו בריאותית וחיים ובריאים.

משה חדד: אני לא מבין למה כל פעם מנסים להכניס קטע בריאותי.

משה חדד: אני חושב שלנשום אוויר בתל אביב היום הרבה יותר מסוכן בריאותית מאשר לעבוד פה במפעל שלנו.

משה חדד: המפעל שלנו עובד לפי כללי חוק אוויר נקי.

משה חדד: המפעל הזה שומר על הבריאות של האנשים ואני בטוח שבמידה ונותנים אישור להתחיל ניסוי או פיילוט בשדה בריר, ואם משרד הבריאות בא ומלווה את התהליך מ-א' עד ת' ועושה בדיקות, אנחנו כולם נגד פגיעה בריאותית אבל אנחנו חושבים שחייבים לתת צ'אנס למפעל הזה להמשיך לחיות.

משה חדד: סגירה של מפעל כזה זה נזק.

משה חדד: מי שלא נמצא פה, לא יודע.

משה חדד: המפעל הזה מחזיק קרוב בין 5,000 ל-10,000 משפחות במעגל ראשון ושני.

יעקב ליצמן: מה זה שייך ללהרוג אנשים?

משה חדד: מה שאני אומר, שאף אחד לא הורג אנשים.

משה חדד: זה סיסמה שכל הזמן אתם זורקים אותה באוויר.

יעקב ליצמן: מה זה אנחנו?

יעקב ליצמן: זה משרד הבריאות.

משה חדד: אז למה הוא לא סוגר את המפעל שלנו אם נהרגים אנשים פה?

סעיד אלחרומי: משה, המפעל שלך, ידוע איפה הוא נמצא, אז בסדר.

סעיד אלחרומי: אמרת את הדעה שלך, מכבדים אותה.

משה חדד: אתם מסתכלים רק על פן של משהו שאתם חושבים שיפגע בריאותית.

משה חדד: המפעל הזה קיים, עובדים פה אלפי אנשים ואנחנו לא רואים פה איזה סיכון בריאותי לעובדים עצמם.

משה חדד: לבוא ולזרוק סיסמאות של פגיעה בריאותית זה לא בדוק.

משה חדד: שמשרד הבריאות ילווה את התהליך, שיבואו, שיעשו תסקירים בריאותיים, שילוו את כל התהליך עצמו ובמידה ויראו שבאמת יש פגיעה בריאותית, שיבואו ויעשו, אבל לבוא מראש - - -

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, יש לי הצעה לוועדה.

תמר זנדברג: אני שרה רק חודשיים אבל חברת כנסת כבר שמונה שנים.

תמר זנדברג: אפשר פעם אחת שישלחו לנו מישהו מההנהלה ולא מוועד העובדים?

סעיד אלחרומי: כן.

משה חדד: אני בא מטעם אנשים שעובדים פה - - -

תמר זנדברג: אנחנו והעובדים באותו צד.

תמר זנדברג: כולנו באותו צד.

תמר זנדברג: למה ההנהלה לא באה לתת תשובות?

תמר זנדברג: אני לא מבינה את זה.

סעיד אלחרומי: מה התפקיד שלך, משה?

משה חדד: אני יושב-ראש ועד העובדים.

משה חדד: יש אלף משפחות שהפרנסה שלהם תלויה במקום הזה.

תמר זנדברג: יש הנהלה למפעל שלך או רק ועד עובדים?

משה חדד: אין לי בעיה שתזמינו את ההנהלה שתבוא.

סעיד אלחרומי: משה, תודה, הבהרת את העמדה שלך.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת רון כץ.

רון כץ: תודה.

רון כץ: קודם כל אני רוצה להודות לראש עיריית ערד, ניסן בן חמו שלקח על עצמו.

רון כץ: זה התחיל ממאבק של תושבים אבל ברגע שנבחר ראש העיר, הוא לקח על עצמו להוביל את המאבק הזה וזה דבר חשוב.

יעקב ליצמן: יש לי חדש בשבילך, אדוני.

יעקב ליצמן: אני התחלתי את זה.

רון כץ: כבודך במקומו מונח אבל ראש העיר הוא בפועל זה שחי שם ומוביל.

רון כץ: איתך אני יודע, הוא החמיא לך גם.

רון כץ: עוד פעם אני אומר, זה לא דבר מובן מאליו כי זה התחיל ממאבק של תושבים שאכפת להם ובסופו של דבר נבחר ראש עירייה שלקח את זה על עצמו למרות המורכבות, כי זה לא פשוט להיות ראש עירייה במקום כזה שהתעסוקה היא נדבך חשוב.

רון כץ: את זה היושב-ראש מכיר ומבין וכל מי שהגיע מהשלטון המקומי מבין את הפער הזה.

רון כץ: אני כן חושב שיש פה איזשהו פגם ביסוד של רשויות התכנון.

רון כץ: לא יכול להיות שיש לנו כזה מקרה קריטי שיש חוות דעת של מומחים בין-לאומיים ויש לנו חוות דעת של משרד הבריאות שליווה השר הקודם ואני מניח שממשיך גם עכשיו, וזה אפילו לא שיקול במוסדות התכנון.

רון כץ: פה הבעיה שלנו, פה הכשל, כי במצב נורמלי לא יכול להיות שתהיה סכנה לחיים וזה ימשיך איפשהו, ואני גם מסכים עם האמירה הקודמת שזה לא היה קורה במרכז.

רון כץ: ברור שזה לא היה קורה במרכז.

רון כץ: אף אחד במרכז לא היה חולם להקים איזשהו מפעל לחומרים מסוכנים או כל דבר אחר בסמוך לבתי מגורים.

רון כץ: זה לא יכול לקרות.

רון כץ: אנחנו כוועדה צריכים באופן חד משמעי לומר, קודם כל תתייחסו לדוח הזה מבחינתי כדבר החשוב ביותר ומשם תתקדמו.

רון כץ: אנחנו לא צריכים לעשות הפוך.

רון כץ: אנחנו יודעים שיש בעיה, אנחנו מבינים שיש בעיה.

רון כץ: אנחנו לא צריכים להתעלם ולהגיד, בואו תעשו פיילוט כאילו אנחנו לא יודעים שיש בעיה.

רון כץ: יש בעיה, היא קיימת, וכשיש בעיה והיא קיימת, או שימצאו פתרון בריאותי אבל אני מבין שאין, או שאנחנו פעם אחת ולתמיד כי זה נושא שמתמשך ומתמשך נגיד חבר'ה, בואו, כל עוד יש סכנה לחיי אדם, כל שיקול אחר הוא לא רלוונטי.

רון כץ: זו האמירה שצריכה לצאת מהוועדה הזאת ואני חושב שכולנו פה נהיה פה אחד בנושא הזה.

רון כץ: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: תודה רון.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בקשה.

אוסאמה סעדי: כן, אדוני היושב-ראש, כבוד השרה, חבריי, חברותיי חברי הכנסת, אני מברך אותך קודם כל על הדיון החשוב הזה ועל דיון המעקב.

אוסאמה סעדי: אנחנו ביקרנו במקום בכנסת ה-20 והנושא הזה ידוע מאוד.

אוסאמה סעדי: אני גם מודה לכבוד שר הבריאות הקודם, חבר הכנסת ליצמן שבאמת עמד בצורה הרואית.

אוסאמה סעדי: אני חושב שחוות הדעת של משרד הבריאות היא שמנעה בעצם את העניין הזה של מפעל הפוספטים.

אוסאמה סעדי: כשהיינו שם, אז זה לא רק, גבירתי השרה לאיכות הסביבה, אלא שבאמת משתמשים בזה גם כמנוף וכאיום וכחרב לעקירת 10,000 מאל פורעה ומזערורה ועוד יישובים שהם ליד.

אוסאמה סעדי: בשבילנו זה לא רק נושא של איכות סביבה ונושא של הגנת הסביבה שהם חשובים ביותר, אלא בשבילנו זה נושא של חיים ונושא של אנשים שרוצים לעקור אותם מהמקומות שלהם.

אוסאמה סעדי: בנוסף לכל התחלואות מבחינת סביבה ומבחינת איכות חיים ומבחינת בריאות התושבים, אצלנו אלפי משפחות ביישובים בנגב, זה בשבילם איום על הקיום שלהם.

אוסאמה סעדי: באמת אני מברך גם על האחדות הזאת בין יהודים וערבים, ראשי מועצות ערביות, יהודיות שמאבק משותף.

אוסאמה סעדי: אנחנו חייבים בסוף לעצור את זה עכשיו.

אוסאמה סעדי: זה ששולחים לנו נציג של עובדים שהאמפתיה היא לעובדים, אין ספק.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא רוצים לסגור ולא רוצים לגדוע פרנסה של אף אחד אבל כן אנחנו רוצים לשמור על החיים ועל הבריאות של כלל האזרחים, יהודים וערבים, אבל בשביל הערבים קל וחומר שמדובר על הקיום שלהם.

סעיד אלחרומי: אוקיי, תודה.

סעיד אלחרומי: יוראי, רצית להגיד משהו לפני שאנחנו הולכים לקראת סיכום?

יוראי להב-הרצנו: כן, יש לי ממש מספר הערות קצרות לשרה זנדברג שאני מאוד שמח שהיא כאן בדיון איתנו, כי אני חושב שהנושא הזה הוא מאוד חשוב.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהאמירה שלך השרה לגבי הכנסת השיקול הסביבתי כחלק מהתסקיר של השפעה על הסביבה, היא לא פחות מפורצת דרך.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שזה נאמר פה על ידי כל חברי הכנסת.

יוראי להב-הרצנו: גם חבר הכנסת רון כץ דיבר על זה, גם חבר הכנסת אלון טל.

יוראי להב-הרצנו: אין לי מושג איך עד היום באישור של תשתיות ומפגעים כל כך מזהמים, תשתיות לאומיות, לא נלקח בחשבון הנושא של ההשפעה על הבריאות.

תמר זנדברג: רק לתקן חבר הכנסת להב הרצנו, זה לא שלא נלקח.

תמר זנדברג: חוק אוויר נקי במהותו, מה זה אומר?

תמר זנדברג: זה בריאות, זה חלקיקים.

תמר זנדברג: פריצת הדרך כאן זה שלמשרד הבריאות יהיה מעמד סטטוטורי בתוך תסקיר השפעה על הסביבה והוא יצטרך להעביר את השיקולים.

תמר זנדברג: זה מחזק ומעגן את - - -

יוראי להב-הרצנו: ועל זה אני מדבר.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שזה חייב להיות חלק בלתי נפרד מהתהליך התכנוני ולא כחלק מדוחות נוספים שאפשר להתעלם מהם או לקחת אותם בחשבון.

יוראי להב-הרצנו: זה מאוד חשוב.

יוראי להב-הרצנו: אני שותף להרהורים שלך לגבי הצורך לקבל החלטה אסטרטגית ביחס לכריית הפוספטים, אבל במקביל אני חושב שראוי לבחון כמו שאמרה פה הלוחמת הסביבתית שדיברה כאן, חלופות נוספות.

יוראי להב-הרצנו: אני מבין שטרום זמנך במשרד, ודאי שזה לא היה מתקבל תוך כדי תקופת כהונתך, נבחנו חלופות נוספות לצד שדה בריר על ידי המשרד להגנת הסביבה ונפסלו, חלופות לכרייה של פוספטים ולכן מה שאני מציע, שלצד הקידום, ואני תומך בו בפה מלא, לקבל החלטה אסטרטגית על עצם כריית הפוספטים בישראל, נבחן חלופות נוספות.

תמר זנדברג: ידידי יוראי, אני מזכירה לך שמגיש התוכנית זה משרד האנרגיה.

תמר זנדברג: משרד הגנת הסביבה הוא לא מגיש התוכנית הזאת.

תמר זנדברג: כריית הפוספטים, אני באמת חושבת, שמענו כאן, התועלת היא תועלת תעסוקתית וכלכלית לכיל, זהו.

תמר זנדברג: אין לזה תועלת אנרגטית, אין לזה תועלת, בוודאי שלא סביבתית ובריאותית לאף תושב המדינה, לכן אני אומרת, השאלה הזאת היא שאלה לא שנעביר את המכרה לשם ונעביר אותו לשם ונעביר אותו לשם.

תמר זנדברג: למה אנחנו צריכים לכלות את משאבי הטבע של מדינת ישראל בשביל רווחים לכיל?

תמר זנדברג: למה שלא נקדם תוכנית לתעסוקה ירוקה לתושבי הנגב, תעסוקה נקייה ובריאותית וסביבתית שתציל את האנשים שעומדים להיות מגורשים מאדמותיהם, שזה בכלל באמת מאבק משותף לכלל תושבי הנגב, ושלא תקדם את התעשייה שהיא בעידן הנוכחי של אקלים ובריאות פשוט צריכה לעבור מהעולם, זה הכול.

יוראי להב-הרצנו: רק משפט אחרון, שלא הובנתי חלילה לא נכון.

יוראי להב-הרצנו: אני מדבר אליך כי את נציגת ממשלת ישראל סביב השולחן הזה.

יוראי להב-הרצנו: אם היו פה עוד שרים ועוד שרות, הייתי פונה אליהם.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שלצד ההחלטה העקרונית של הממשלה בדבר עצם הכרייה, חשוב עד שהיא תתקבל, לבחון חלופות נוספות כדי שלא רק על השולחן יהיה רק שדה בריר שכל הזמן חוזר על שולחננו ואת יודעת, את ישבת פה שש שנים.

יוראי להב-הרצנו: כל הדברים מדברים רק על שדה בריר.

יוראי להב-הרצנו: חשוב לבחון חלופות אחרות כי זה פשוט אסון שעומד לקרות.

סעיד אלחרומי: תודה יוראי.

סעיד אלחרומי: כן.

רון כץ: ממש במשפט.

רון כץ: בגלל שאני גם מכיר את שרת האנרגיה וגם מכיר את השרה להגנת הסביבה ואני יודע שהרצון הוא רצון זהה והדדי, לדעתי אנחנו יכולים אפילו להשתמש בוועדה הזו כמנוף פשוט לנסות להביא איזושהי הסכמה בין המשרדים, כי אני מבין שיש חלופות שלא התקבלו במשרד להגנת הסביבה ואני מבין שאנחנו כולנו רוצים ללכת לאותו קו, אז אולי מה שבאמת צריכים לעשות - - -

תמר זנדברג: בכל הכבוד, לי לא ידוע שיש חלופה שרצתה להיכנס לתמ"א שמשרד האנרגיה ביקש.

תמר זנדברג: שוב, אנחנו מדברים על תמ"א, על תכנון ארצי.

רון כץ: כן, כן.

תמר זנדברג: יש הסכמה בין משרד האנרגיה למשרד הגנת הסביבה, למשרד הבריאות על המתווה.

תמר זנדברג: זו הסכמה חשובה מאוד כמו שצוין כאן על ידי כולם.

תמר זנדברג: אני חושבת שצריכה להיות מכאן והלאה, ואני אומרת שוב, אני שוחחתי על זה עם שרת האנרגיה.

תמר זנדברג: אני חושבת שחשוב מאוד שאנחנו כממשלת ישראל באמת נקיים דיון אסטרטגי בעתיד כריית הפוספטים.

רון כץ: נכון, זה בדיוק מה שאני אומר.

סעיד אלחרומי: רון, אני אתייחס לזה בסיכום.

סעיד אלחרומי: שמעתי את כולם.

סעיד אלחרומי: החברה כנראה שמעו שיש את הדיון הזה.

סעיד אלחרומי: לילך גבע, היועצת המשפטית של כיל, בקשה, רצינו לשמוע אתכם.

לילך גבע הראל: שלום לכולם, חשוב לציין, אני הייתי מתחילת הדיון.

לילך גבע הראל: הקשבתי בקשב רב לכל מה שנאמר פה.

לילך גבע הראל: גם ביקשתי את רשות הדיבור מראש, אז זה לא שהצטרפתי רק כרגע.

לילך גבע הראל: נאמרו פה דברים מאוד חשובים.

לילך גבע הראל: אני רוצה להדגיש פה שתי נקודות.

לילך גבע הראל: נקודה אחת, אתם בעצמכם, אני חושבת שכל הדוברים פה כמעט הזכירו את השנים הרבות שבהן הגורמים השונים מתעסקים בנושא של שדה בריר.

לילך גבע הראל: לנו כחברה מאוד חשוב עבורנו, עבור העובדים שלנו שבסופו של דבר תתקבל החלטה ברורה בנוגע לשדה בריר, מה מדיניות הממשלה בנושא הזה, כי השנים הרבות שחלפו בעצם עושות נזק.

לילך גבע הראל: חוסר הוודאות עושה נזק בעיקר לעובדים.

לילך גבע הראל: כמו שהזכיר פה משה ואחרים, מדובר פה במפעל שעובד מזה 60 שנה, מעסיק 1,200 עובדים באופן ישיר, מעל 8,000 משפחות באופן עקיף.

לילך גבע הראל: גם המגזר הבדואי הוזכר פה.

לילך גבע הראל: אנחנו כ- ICLכולה מספקת עבודה של כמעט 6,000 משפחות.

לילך גבע הראל: הנושא הזה חשוב לנו, קרוב לליבנו.

לילך גבע הראל: הבעיה שהמפעל כרגע, המוצר העיקרי שלו מוגבל בזמן, אין לו אורך חיים לעד ולכן האלטרנטיבה היא שדה בריר.

לילך גבע הראל: מכאן הדחיפות שלנו לקבלת החלטה.

לילך גבע הראל: לפעמים היעדר קבלת החלטה עושה הרבה יותר נזק מקבלת החלטה שלילית.

לילך גבע הראל: אני לא אומרת שאנחנו נשמח להחלטה חיובית.

לילך גבע הראל: אנחנו גם מתנגדים לכל בדיקה, אמרנו את זה קודם, אנחנו אומרים את זה עכשיו.

לילך גבע הראל: כל בדיקה תבורך, בדיקה סביבתית, בדיקה בריאותית או כל בדיקה אחרת.

לילך גבע הראל: אנחנו רק מבקשים שהדברים יעשו וייבחנו.

לילך גבע הראל: הנושא של הבריאות והנושא של הסביבה הם חשובים, הם קרובים לליבנו, בטח הציבור כולו, בוודאי לעובדים שלנו שעובדים במכרות.

לילך גבע הראל: בעינינו אין פה חשש אבל כאמור אנחנו לא מתנגדים.

לילך גבע הראל: ההיפך, אנחנו גם אמרנו את זה כבר תקופה ארוכה, שיעשו כל בדיקה אפשרית על מנת שגם המשרדים וגם התושבים וגם האנשים יהיו רגועים ושיובאו התוצאות בפני הציבור כולו.

לילך גבע הראל: זהו, זה מה שיש לי לומר בנושא הזה.

סעיד אלחרומי: אוקיי, תודה לילך.

סעיד אלחרומי: חברים, אנחנו שמענו את כולם.

סעיד אלחרומי: שמענו גם את הדברים החשובים של השרה.

סעיד אלחרומי: אני חושב שכולנו מסכימים שהתוכנית הזאת של שדה בריר צריכה להיות מורדת מהשולחן.

סעיד אלחרומי: פשוט ככה במילים האלה.

סעיד אלחרומי: א', צריך לברך את המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות על זה שהמאפיינים הבריאותיים והסביבתיים יהיו מוטמעים בהוראות התוכנית של תמ"א/14/ב.

סעיד אלחרומי: זה מאוד חשוב לגבי תוכניות אחרות כמובן.

סעיד אלחרומי: הוועדה קוראת לממשלה, עד אשר יהיו, א', תסקיר בריאותי וסביבתי, כבר עכשיו להתחיל בנושא הזה תוך זמן קצר ולא יובא לדיון בפני הממשלה עד שהתסקיר הזה יהיה מוכן.

סעיד אלחרומי: ב', עד שתתקבל תגובה מפורטת ומפורשת מהשר הממונה על הרשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב לגבי מה יקרה עם היישוב אל פורעה.

סעיד אלחרומי: היישוב אל פורעה זה ישוב שיש בו החלטת ממשלה להכיר ביישוב הזה משנת 2006.

יעקב ליצמן: או ערד.

סעיד אלחרומי: כן, כן.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים לשמוע אמירה ברורה לגבי מה קורה עם היישוב הזה.

סעיד אלחרומי: ג', אנחנו רוצים שהחלופות יהיו על השולחן.

סעיד אלחרומי: אנחנו קוראים לממשלה שלא לקבל החלטה במפורש בנושא שדה בריר עד שהחלופות יהיו וייבחנו על ידי הממשלה.

סעיד אלחרומי: גבירתי השרה, זה מסר מאוד חשוב וברור לממשלת ישראל שהכול יהיה על השולחן.

סעיד אלחרומי: רוצים שהשרים, גם כשהם מקבלים החלטה, יקבלו החלטה כשהכול מונח על השולחן.

סעיד אלחרומי: הוועדה תקיים סיור באזור המכרה, באזור אל פורעה, בערד והסביבה שלה ואנחנו נבקר את עיריית ערד ונהיה בשטח בכדי שכל חברי הוועדה יראו מקרוב מה המרחקים, על מה מדובר, מה המרחק של נמל התעופה נבטים שאנחנו נלחמים כתושבי הנגב שהנמל האזרחי קום יקום.

קריאה: מתי, סעיד?

סעיד אלחרומי: אנחנו בקרוב נעשה את זה.

סעיד אלחרומי: לאה כבר תתכונן ותעשה את זה בוודאי לפני התקציב.

סעיד אלחרומי: זה הסיכום שלנו.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, יש לי איזה תוספת קטנה.

יעקב ליצמן: אני מציע שהוועדה תתכנס לפני החלטה, שהם לא ייקחו שם בוועדה העליונה החלטה.

יעקב ליצמן: לפני ההחלטה תהיה ישיבת עבודה נוספת.

סעיד אלחרומי: כן, כן.

סעיד אלחרומי: אני שוב חוזר על זה.

סעיד אלחרומי: אנחנו קוראים לגרוע את תוכנית שדה בריר מתמ"א/14/ב ולא לקדם אותה אלא לאחר קבלת התסקיר הבריאותי והסביבתי.

סעיד אלחרומי: ב', קבלת החלופות שיהיו על השולחן ואנחנו כמובן נעשה דיון המשך לגבי הנושא הזה.

סעיד אלחרומי: חברים, זה נושא קריטי לתושבי הנגב, זה חיים או מוות לתושבי ערד, כסייפה וכל האזור.

סעיד אלחרומי: תודה רבה לכולם.