ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 72, 2021-08-04 09:02

אלכס קושניר: היום יום רביעי, כ"ו באב תשפ"א, 04 באוגוסט 2021.

אלכס קושניר: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה.

אלכס קושניר: הנושא שלנו זה הזינוק במחירי הדיור בישראל.

אלכס קושניר: אני מברך את הנציגים מרמ"י וכמובן את המנכ"ל, יענקי קוינט שהגיע ויציג בעצם את הפעילות של הרשות.

אלכס קושניר: אני חושב שאני לא אגלה פה סוד כמוס לאף אחד אם אני אומר שאנחנו חווים משבר דיור שכנראה שלא חווינו אותו במשך כל התקופה, לפחות בשנים האחרונות למרות שהמחירים עלו כל הזמן, אבל היום יש איזשהו שיא חדש בעליית המחירים.

אלכס קושניר: לאירוע הזה יש הרבה מאוד סיבות והרבה מאוד גורמים.

אלכס קושניר: הוועדה תזמן גורמים כאלה ואחרים שקשורים לנושא הזה גם בממשלה וגם לא רק בממשלה, כאלה שיכולים להשפיע על ההיצע וכאלה שיכולים להשפיע גם על הביקוש.

אלכס קושניר: המטרה של הדיונים האלה זה להכין את חברי הוועדה וגם את הציבור לקראת חוק ההסדרים שהולך לבוא אלינו בסוף החודש הזה כדי שאנחנו באמת נוכל לבחון את הצעדים שהממשלה מתכוונת לעשות כדי לטפל בנושא של הדיור, מתוך ידע שנצבור ומתוך הנתונים שנשמע מאנשי המקצוע שעוסקים בתחום, אז חברי הכנסת, יש לכם הצעות לסדר או שאנחנו יכולים לעבור להצגת המנכ"ל?

אלכס קושניר: את רוצה להגיד משהו, נעמה, הצעות לסדר שלא קשורות לנושא הדיון?

נעמה לזימי: לא, לא.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: יענקי, בבקשה הבמה שלך.

יעקב קוינט: בוקר טוב, אפשר רק להעלות את המצגת?

יעקב קוינט: טוב, אז בינתיים אני אספר לכם קצת על רשות מקרקעי ישראל עד שנעלה את המצגת.

יעקב קוינט: רשות מקרקעי ישראל ברפורמה שנעשתה בעניין הזה בשנת 2009 החליפה את מינהל מקרקעי ישראל.

יעקב קוינט: מינהל מקרקעי ישראל הוקם ב-1960 כמנהל קרקעות של גופים ציבוריים, קק"ל, מדינת ישראל ורשות הפיתוח.

יעקב קוינט: קודם כל שלושת הגופים האלה ניהלו את קרקעות המדינה ואיחוד הקרקעות הציבוריות.

יעקב קוינט: הוחלט על ניהול מאוחד של הקרקעות בידי גוף ממשלתי.

יעקב קוינט: חלק מהקרקעות בשיעור של 11% מקרקעות המדינה הן בבעלות קק"ל.

יעקב קוינט: הבעלות בקרקע היא נגזרת של דפוסי התיישבות בעליות לארץ ישראל.

יעקב קוינט: חלק מהעליות דגלו ברכישת קרקעות פרטית, חלק דגלו ברכישת קרקעות ומסירתם לגופים לאומיים.

יעקב קוינט: המאפיינים של רכישת הקרקעות האלה ניכרים עד היום בבעלויות במרכזי הערים או בשונה מכך, בחכירות לעומת בעלויות.

יעקב קוינט: הנושא הזה היה נושא שהוא בליבת ההתיישבות בארץ ישראל.

יעקב קוינט: היקפי הקרקעות, השימוש שלהן.

יעקב קוינט: אנחנו לא נדבר פה הרבה על קרקע חקלאית, אבל חלק מהניסיון היה ליישב את הקרקע, לפתח חקלאות ישראלית.

יעקב קוינט: מנגנוני ההתיישבות בקרקע נועדו להקל על החקלאים.

יעקב קוינט: חוזי החכירה הראשונים, אנחנו מדברים כבר לדעתי היום על למעלה מ-100 שנה לחוזי החכירה, נערכו ברוב התייעצות וחוכמה על ידי מיטב המוחות של אותה תקופה, כשהרצון הוא באמת להקל על החקלאי, לתת לו אפשרות להשקיע את הונו בפיתוח גורמי הייצור החקלאים, לא להפוך אותו לספסר קרקעות כאשר הציבור אמור ליהנות מעליית ערך הקרקע, ולהקל עליו להשקיע ולפתח את המשק החקלאי, אבל זה באמת לנושא אחר שאולי תדונו בו לגבי הקרקע החקלאית.

יעקב קוינט: הוא רלוונטי בנקודות מסוימות כי חלק גדול מפוטנציאל הקרקעות הוא פוטנציאל של קרקעות חקלאיות שבוועדה אחרת בבניין הזה עכשיו דנים בנושא של הותמ"ל, ובסוף פיתוח של שכונות חדשות עדיין ברובו נעשה על קרקע חקלאית פנויה.

יעקב קוינט: (הצגת מצגת) אם נסתכל על שוק הדיור, אז אפשר לראות את צד ההיצע וצד הביקוש.

יעקב קוינט: בצד ההיצע שאנחנו חלק לא מבוטל ממנו אבל רק חלק ממנו, יש השפעות רבות לתקציב המדינה, ליכולת לעשות פיתוח מורחב ומואץ, ליכולת לממן מוסדות ציבור, תשתיות, מחלפים, שיקוע של תשתיות תחבורה כמו של הרכבת, שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, כמובן תכנון.

יעקב קוינט: המלאי התכנוני, ואני אעסוק בזה בהרחבה בהמשך ואני אעסוק בכלל בכל שרשרת הייצור, הוא נגזרת כמעט מוחלטת של תוצרים של מוסדות התכנון.

יעקב קוינט: כאשר אין יחידות דיור מתוכננות, אנחנו לא יכולים לשווק, אין לנו מה לשווק, ואני אגלה לכם סוד, כמעט אין יחידות דיור שממתינות לשיווק ולא משווקות.

יעקב קוינט: לצד הביקוש יש גם הרבה גורמים שמשפיעים כמו הריבית במשק.

יעקב קוינט: כאשר הריבית נמוכה והכסף הוא זול, אז יש אלטרנטיבה של השקעה בדיור.

יעקב קוינט: אם נדבר על משקיעים, רק בעשרת החודשים האחרונים 21,000–22,000 דירות נרכשו על ידי משקיעים.

יעקב קוינט: רק בחודש מאי 2,500–2,600 דירות נרכשו על ידי משקיעים.

יעקב קוינט: כמו שאמרתי, הסיבות לכך זה הריבית הנמוכה, הפחתת מס רכישה.

יעקב קוינט: יש לזה עוד השפעות שיכולות להיות כמו שינוי המינון בריבית הפריים ותוכניות ממשלתיות שגם אני אדבר עליהן בהמשך, שגם הן יכולות להשפיע על זהות הרוכשים כמו מחיר למשתכן, מחיר מופחת, מחיר מטרה, שהתוכניות האלה בעיקרן הן אולי נוסחאות שונות וצורת הפחתה שונה אבל בסופו של דבר מה שחשוב וטוב בהן זה שהן מייחדות את התוצר, את הדירות לזוגות צעירים מחוסרי דיור עם הנחה מסוימת, וגם התחרות היא על מחיר הדירה בסופו של דבר, או שאין תחרות או שמחיר הדירה הוא קבוע, ומייצר דירות לאוכלוסיות שזקוקות לכך במחירים זולים.

יעקב קוינט: כשאנחנו מדברים על מדינת ישראל, אז שטחה הוא כ-22 מיליון דונם.

יעקב קוינט: אומרים ש-93% מקרקעות המדינה נמצאות בניהול רשות מקרקעי ישראל כש-7% זה קרקע פרטית, אז כשאומרים קרקע פרטית, זה רק קרקע פרטית בבעלות מלאה.

יעקב קוינט: יש כ-11%–12% קרקע בבעלות קק"ל ועוד 11% בבעלות רשות פיתוח, 70% קרקע מדינה.

יעקב קוינט: גם הקרקעות האלה שלכאורה מנוהלות על ידי רשות מקרקעי ישראל הן קרקעות שבחלקן תפוסות ומוחזקות על ידי חוכרים שעוצמת השליטה של רשות מקרקעי ישראל על יכולת הפיתוח שלהן היא אפסית.

יעקב קוינט: בחלק מהן עדיין נדרשת רכישת זכויות נוספת אבל ברובן למדינה אין יכולת לשלוט על עיתוי הפיתוח והיקף הפיתוח והוא נגזרת של המחזיקים, החוכרים שנמצאים בשטח.

אלכס קושניר: יענקי, על הקרקע של קק"ל כן יש לך יכולת.

יעקב קוינט: כן, כן, רק אני אומר, חלק מהקרקעות האלה הן הוחכרו במהלך השנים.

יעקב קוינט: יש מפעל 40 דונם, זו קרקע, עדיין הבעלות היא בעלות קק"ל או מדינת ישראל אבל מי שמחליט אם הוא רוצה לבנות שם, וגם אם יש תוכנית שמאפשרת לבנות שם יותר, מי שמחליט זה החוכר.

יעקב קוינט: יכול להיות שם היום חוכר שהוא מחליט, היום הוא רוצה להמשיך לקיים שם את העסק שלו ויש לו מפעל קטן עם בינוי לא צפוף והוא מעדיף להישאר, והשליטה על העיתוי והפיתוח היא שלו.

ינון אזולאי: אתם לא משווקים את הקרקעות של קק"ל?

יעקב קוינט: ודאי שאנחנו משווקים.

ינון אזולאי: ולמה שזה יהיה ככה?

ינון אזולאי: למה שלא קק"ל יעשו את זה בעצמם?

יעקב קוינט: זה מה שקובע חוק יסוד - - -

ינון אזולאי: כשבאתי לשנות את החוק הזה, אני קיבלתי מתקפה מאוד גדולה בדה מרקר.

ינון אזולאי: זה היה נראה כאילו איזשהו תדרוך שהם קיבלו.

ינון אזולאי: אני חושב שזה היה דבר נכון ברגע שאתה לוקח את קק"ל ואתה אומר לו, תשווק אתה, אתה בעצם יוצר תחרות אפילו שהם רק 14% או 13% או 12%, ואתם מתנגדים לזה.

ינון אזולאי: השאלה למה אתם מתנגדים לדבר הזה אם אנחנו יכולים לבוא ולהועיל.

ינון אזולאי: אחר כך נשאל את השאלות בכלל על שיווק הקרקעות שכשל ושיווק הדירות שיצאו כביכול בשנים האחרונות.

ינון אזולאי: מ-2018 עד היום יש רק ירידה וירידה וירידה.

יעקב קוינט: אני חושב שאולי באמת כדאי שתמתין.

ינון אזולאי: המתנו לך כל כך הרבה זמן, אז אנחנו נמתין עוד 20 דקות שתסיים את המצגת.

יעקב קוינט: אני דווקא רוצה לדבר יותר מ-20 דקות.

ינון אזולאי: לא, נראה לי שזה לא יהיה אפשרי.

יעקב קוינט: אז חבל, אבל אני אגיד לך כמה דברים.

ינון אזולאי: זה לא פיליבסטר, רק שתדע.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים גם לשאול שאלות.

יעקב קוינט: אין בעיה, אז בוא אני אציג, אולי התשובות יינתנו ולא תידרשו לשאלות.

יעקב קוינט: אז אני אגיד לך, אחד, קודם כל כשהייתה החלטה ב-1960, אם היית בראשית דבריי אז היית שומע את זה, הייתה החלטה על ניהול אחיד.

יעקב קוינט: אני יכול להסביר לך את התועלות של ניהול אחיד של קרקע.

יעקב קוינט: אתה יכול לראות קרקע מרובת בעלים.

יעקב קוינט: אני אתן לך לדוגמה את שדה דב.

יעקב קוינט: אתה יכול לראות, שאני חושב שאדוני מכיר טוב את הנושא הזה.

יעקב קוינט: כשיש ריבוי בעלים בקרקעות והקרקעות האלה במהלך השנים נוהלו באמת במקביל, כשיש ריבוי בעלים, אתה מגיע לתוצאות אבסורדיות.

יעקב קוינט: היכולת שלך לממש ולפתח היא מאוד מוגבלת.

יעקב קוינט: אם תסתכל על הפעולות כמו העתקת בסיסי צה"ל, כמו פיזור אוכלוסייה, כשיש ניהול אחיד יש לו יתרון ועדיין אנחנו מאוד בעד תחרות וחלק מהפעולות שאנחנו עושים ותיכף אנחנו נרחיב עליהן, יש היום מספר גופים שעושים אותם כמו דירה להשכיר, כמו משרד השיכון, כמו אנחנו נותנים ליזמים פרטיים.

ינון אזולאי: תוכניות שכשלו.

ינון אזולאי: מ-2018 אנחנו רואים ירידה בשיווק של הקרקעות ברמה מ-70,000 שעכשיו אנחנו נמצאים ב-31,000.

יעקב קוינט: אני הגעתי לרשות מקרקעי ישראל לפני שבעה חודשים, אבל אני מציע שתסתכל על הנתונים ואז תקבע את הקביעות.

ינון אזולאי: אני גם מסתכל על הנתונים.

ינון אזולאי: יש לי נתונים, תאמין לי.

יעקב קוינט: מאמין לך, ודאי.

ינון אזולאי: תודה.

יעקב קוינט: אם נמשיך, אז תראו ששטח מדינת ישראל, וכשאנחנו מדברים על שטח מדינת ישראל אז בסוף יכולת ההשפעה בכלל היא מאוד מצומצמת, כי מתוך ה-22 מיליון דונם אתה צריך להפחית שטחי אש, גנים לאומיים, שטחים חקלאיים, ואתה מגיע לשטח וכשבתוכו חלק מהשטח הזה תפוס, מיליון וחצי דונם שבו ניתן באמת להשפיע ולעשות ובחלקו כמו שאמרתי הוא תפוס.

יעקב קוינט: אני אעשה פה איזה ספוילר ואני אגיד מה באמת אפשר לעשות, וזה למשל למתוח את מרכז הארץ שאנחנו רואים, שם עיקר הביקושים.

יעקב קוינט: אם תסתכלו היום על אשקלון, קריית גת, נתיבות, אופקים, תראו איך הרשויות האלה גדלות בהיקפים מאוד משמעותיים.

יעקב קוינט: פיתוח של תעסוקה, פיתוח של תחבורה, נגישות מייצר ומרחיב את האפשרויות של יכולת להציע היצע ולאו דווקא במרכז הארץ.

יעקב קוינט: כמו שאתם יודעים, מרכז הארץ צפוף.

יעקב קוינט: היכולת להתפתח בו היא מאוד מאוד מורכבת גם בגלל שטחים פתוחים, גם בגלל תשתיות וכמובן שהפתרון העיקרי במרכז הארץ היום הוא התחדשות עירונית.

יעקב קוינט: התחדשות עירונית לוקחת זמן.

יעקב קוינט: גם אנחנו עושים סוג של התחדשות עירונית.

יעקב קוינט: התחדשות עירונית זה אומר פינוי בסיסי צה"ל, זה אומר פרויקט גדול שאנחנו עובדים עליו, פינוי של אלתא למשל שיכול לאפשר שם ברמה מינימלית, הערכה שלנו 40,000–50,000 יחידות דיור.

אלכס קושניר: אלתא באשדוד?

יעקב קוינט: כן, אבל להעביר אותה בתוך אשדוד צפונה לתוך השטח שצמוד לינ"ט.

יעקב קוינט: אנחנו בודקים גם את האפשרות של העתקה של ינ"ט שזה גם אמור לאפשר עשרות אלפי יחידות דיור מערבית לכביש 4, ופינוי בסיסי צה"ל שהיום רואים את ההיקף שלו בסירקין, בצריפין.

יעקב קוינט: רואים את הפיתוח הזה אבל חשוב להבין שבסוף מרכז הארץ הוא מאוד - - -

ינון אזולאי: כאשדודי אני אומר לך שבהסכמי הגג של אשדוד אנחנו לא רואים שם שום התקדמות ויש עוד תלונות על המקום.

ינון אזולאי: בכלל כל הסכמי הגג, היה פה חיים ביבס ראש העיר ב-21 ביולי כשהיית אמור להיות פה.

ינון אזולאי: הוא היה פה ואמר שהרשויות בעצם רוצות את הכול, את מבני הציבור.

ינון אזולאי: אתם לא מפתחים אותם, לא עומדים בהסכמים איתם, אז גם הסכמי הגג שרוצים לעשות ולפתח את הערים, אז וואלה, אז אני רק אומר - - -

יעקב קוינט: אני עוד לא הגעתי להסכמי גג.

יעקב קוינט: אדוני חבר הכנסת, אם אתה רוצה שאני אגיד את הדברים שלי ואחר כך - - -

ינון אזולאי: אשדוד זה הסכמי גג שאתה מדבר עליהם שרוצים לפתח.

ינון אזולאי: דיברת, אז אני גם עונה ואומר לך גם את הדברים האלה שאמר חיים ביבס שהוא בעצם מייצג את הרשויות המקומיות.

יעקב קוינט: נתתי דוגמאות על הסכמי גג אבל אני אתן אותן בצורה יותר מפורטת ואם תואיל - - -

ינון אזולאי: לא, אין בעיה, אתה נוגע אז אנחנו נוגעים.

יעקב קוינט: עוד לא הגעתי להסכמי הגג.

יעקב קוינט: אם תיאזר בסבלנות אני אשתדל להתייחס לכל דבר.

אלכס קושניר: אנחנו ביקשנו סקירה מקיפה ורחבה ולכן כן ניתן למנכ"ל לדבר ונשאל אחר כך שאלות, אין בעיה.

יעקב קוינט: זה שקף מאוד חשוב כי כשמדברים על יתרות לתכנון, אני חושב שכדאי שתסתכלו על השקף הזה.

יעקב קוינט: בשקף הזה אנחנו ריכזנו את התכנון בשנים האחרונות על קרקע מדינה ואת השיווקים באותן שנים.

יעקב קוינט: אתם יכולים לראות פה שני דברים.

יעקב קוינט: בגוון הכהה אתם יכולים לראות את התרומה של הותמ"ל לתכנון ואתם יכולים לראות כמה יחידות דיור תוכננו על ידי הותמ"ל, ולהבין את החשיבות של הותמ"ל בשנים האחרונות.

יעקב קוינט: מצד שני אתם יכולים לראות שכמעט אין יתרות.

יעקב קוינט: כמו שאתם רואים, הגרף הקווי מדבר על היקף השיווקים.

יעקב קוינט: כמו שאתם רואים, ב-2018–2019 יש יתרות של עשרות אלפי יחידות דיור בודדות שהן פוטנציאל לשיווק.

יעקב קוינט: חשוב להבין שיש פחת ואני אדבר על הפחת הזה בהמשך.

יעקב קוינט: פה זה השקף שמבטא בצורה הטובה ביותר את היתרות הקטנות שנותרו לשיווק.

יעקב קוינט: אני לא בטוח שב-2015 כשהקימו את הותמ"ל, היתרות היו גבוהות יותר מאלה שקיימות היום.

יעקב קוינט: בסופו של דבר צריך להפריד מתוך התכנון את יחידות הדיור שמתוכננות על קרקע מדינה, שרק בהם אנחנו יכולים לשווק וגם בהם יש פחת, ואנחנו צריכים לקחת אותם ולהוריד מזה את השיווקים, אז אתם תראו שב-2017 יש אלפי יחידות בודדות, ב-2018 יש 20,000 ומשהו אלף יחידות ועוד 30,000 ב-2019 וכמעט הכול משווק.

יעקב קוינט: שאלתם מה אנחנו עושים ואני אראה לכם.

יעקב קוינט: אני נכנסתי לתפקידי בסוף דצמבר.

יעקב קוינט: שני דברים שלקחתי אותם כראשונים בסדר החשיבות זה הנושא הזה של השיווקים, והשני זה באמת הדיגיטציה לשיפור השירות לאזרח.

יעקב קוינט: אלה תהליכים ארוכים, זה לא תהליכים פשוטים.

יעקב קוינט: אתם יכולים אבל לראות את הנתון ביחס למחצית השנה במהלך השנים האחרונות, וכמו שאתם רואים אנחנו בסדרי גודל של 50% יותר ביחס לשנים קודמות.

נעמה לזימי: כמה מתוך השיווקים נקנו בפועל על ידי היזמים?

יעקב קוינט: יש שאלה תמיד איך את סופרת.

יעקב קוינט: את יכולה לספור הרבה דברים.

יעקב קוינט: את יכולה לספור, אחד, פרסום הודעות, שניים, פרסום חוברות.

יעקב קוינט: אין מכרז שבסופו של דבר לא מפורסמת לו חוברת, ואת יכולה לספור את תוצאות המכרזים.

יעקב קוינט: זה זרם שהשאלה מתי את עוצרת ומתחילה אותו.

יעקב קוינט: הכלל המקובל הוא לספור את פרסומי החוברות בדיליי של בערך חודשיים, כשבדרך כלל החוברות הן חוברות סטנדרטיות.

יעקב קוינט: החוברות בדרך כלל ממתינות לשני נתונים: אחד, לשומה, כי אנחנו לא מוציאים מכרז בלי לקבל שומה, ושניים, הוצאות פיתוח.

יעקב קוינט: אנחנו צריכים לדעת מה הן הוצאות הפיתוח כדי לדעת במה לחייב את הקבלן שיזכה.

יעקב קוינט: הוא משלם רכיב אחד של הוצאות פיתוח ורכיב שני עבור הקרקע.

יעקב קוינט: בדרך כלל בדיליי של חודשיים, גג שלושה יש חוברת מכרז, ולכן השאלה ממתי את מתחילה.

יעקב קוינט: פה מדובר על מכרזים חדשים שיצאו מתחילת השנה.

יעקב קוינט: בדרך כלל יש פרקטיקה מקובלת שבסוף שנה, בשבוע-שבועיים האחרונים של כל שנה בדרך כלל מוציאים הרבה מודעות ואז השאלה מתי את סופרת.

יעקב קוינט: יש הרבה מכרזים, אגב, מתוך אלה שפורסמו פה, ואנחנו נותנים ליזמים להציע מספר חודשים.

יעקב קוינט: את לא תראי את הזכיות אבל אני יכול להגיד לך שכמעט מגרשים בודדים בתוך המכרזים שיצאו, וחלקם זה מכרזים שיצאו רק בסוף שנה שעברה או במחצית השנייה של השנה שעברה שלא נלקחו.

יעקב קוינט: רוב מוחלט של המגרשים, בין אם זה לתעסוקה, בין אם זה למגורים נלקחו על ידי היזמים, זאת אומרת יש כמעט זכיות מלאות במכרזים.

יעקב קוינט: אני אדבר אחר כך גם על מערכת המכרזים ששכללנו אותה ואנחנו הופכים אותה למערכת דיגיטלית, ואפילו בחודשים הקרובים היא תהיה ממש מקצה לקצה דיגיטלית כולל ערבות בנקאית שתעבור בלי להגיע לתיבת המכרזים ולשלשל אותה.

יעקב קוינט: כמו שאתם רואים את המספר, זה למעלה מ-30,000 יחידות דיור במחצית השנה.

יעקב קוינט: גם בשנים הטובות, 2017, 2018, 2019, בתקופה מקבילה היינו על סדר גודל של 20,000, זאת אומרת אנחנו ב-50,000 יחידות דיור יותר.

יעקב קוינט: המאמץ הזה הוא מאמץ גדול של העובדים ברמ"י, של המנהלים ברמ"י, של משרד השיכון, דירה להשכיר שאנחנו עובדים איתה, כל השחקנים וגם רשויות מקומיות, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה.

יעקב קוינט: תמיד יש חריגים אבל ברוב המקרים אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל השחקנים שנמצאים על המגרש.

ולדימיר בליאק: אתה מזהה שינויים בפעילות של דירה להשכיר?

יעקב קוינט: אני אציג בהמשך את נתוני השיווק של דיור להשכיר גם במחצית השנה ואתה תראה את השינוי.

יעקב קוינט: דיברתי קודם על השיווקים של מחיר למשתכן, מחיר מופחת, מחיר מטרה.

יעקב קוינט: אני הייתי שותף ב-2015 לגיבוש תוכנית מחיר למשתכן עם שר האוצר דאז, מר משה כחלון.

יעקב קוינט: דירה היא משאב ציבורי.

יעקב קוינט: יש יזמים פרטיים שמוכרים אותה אבל בסוף כשבונים דירה, אחד, המדינה מכניסה את היד לכיס ומממנת את הפיתוח.

יעקב קוינט: חשוב להבין שהכסף שנכנס לרשות מקרקעי ישראל בהיקפים מאוד משמעותיים, ככלל הוא הולך לכיסוי הגירעון כמו הפרטות שזה גם מטרה לאומית.

יעקב קוינט: אנחנו לא רוצים לשעבד את ילדינו ונכדינו לטובת ההוצאות שלנו, ובעיקרו הולך לפיתוח המתחמים הבאים: אם זה פיתוח, אם זה הסכמים אסטרטגיים של העתקות בסיסי צה"ל, בתי חולים, גופים עתירי שטח שאנחנו מנסים לצמצם אותם, לתת להם בינוי טוב יותר במקומות אחרים ולעשות את זה.

יעקב קוינט: לשם הולך עיקר הכסף.

יעקב קוינט: המדינה מכניסה את היד לכיס, מממנת את התשתיות.

יעקב קוינט: המדינה הולכת ובונה והיא מפרה שטחים פתוחים ולכן יש בדירות היבטים של משאב ציבורי.

נעמה לזימי: הסיפור של דירות בהישג יד, דיור ציבורי, תעסוקה, מטרות הרשות, מחיר למשתכן לא עומד בשום דבר מזה.

נעמה לזימי: זה גם פרויקט שאולי היה במטרה טובה אני מניחה, רוצה להאמין.

נעמה לזימי: הוא לגמרי היה דיור למבוססים במרכז.

יעקב קוינט: לא רק.

יעקב קוינט: גם בפריפריה במחירים נמוכים.

נעמה לזימי: לפרויקט הזה יש המון ביקורת.

יעקב קוינט: אני חושב שיש בזה גם פנים חברתיים.

נעמה לזימי: אנחנו מדברים על סוגיה של דיור חברתי, ומחיר למשתכן הוא לא דיור חברתי.

יעקב קוינט: אני רציתי להתייחס לנקודה אחרת.

יעקב קוינט: הנקודה שרציתי להתייחס אליה זה שלגיטימי מאוד שהמדינה תקבע שבסופו של דבר כשהיא משווקת דירות, היא תבוא ותגיד, זה הולך למחוסרי דיור או בשלב יותר מאוחר למשפרי דיור בגלל שזה משאב ציבורי.

נעמה לזימי: אתה עוטף את הפרויקט הכי לא טוב שהיה פה בשנים האחרונות ושם עליו את תפקידי הרשות.

נעמה לזימי: אנחנו נדון בזה עוד מעט, בסדר.

יעקב קוינט: אני לא דיברתי על תפקידי הרשות.

נעמה לזימי: אני אדבר על זה.

יעקב קוינט: אין בעיה.

יעקב קוינט: אני יכול להגיד לך על מה אני מדבר.

יעקב קוינט: אם יורשה לי, אני אדבר על מה שאני - - -

נעמה לזימי: זה לא פרויקט חברתי, זה פרויקט שאמור לעודד זוגות צעירים לקנות.

נעמה לזימי: בפועל הוא עשה עוד יותר הרחבת פערים.

יעקב קוינט: אני בא להסביר אותו, אני לא מביע את עמדותיי.

יעקב קוינט: אני חושב שהפרויקט הזה נועד - - -

ינון אזולאי: נעמה, מה שאת אומרת במילה אחת, הפרויקט כשל.

נעמה לזימי: לא, הפרויקט מלכתחילה נבנה בחטא לדעתי.

ינון אזולאי: נכון.

אלכס קושניר: קודם כל במבחן התוצאה אין ספק.

נעמה לזימי: אני פשוט מרגישה שהם עוטפים לנו עכשיו איזה סוגיה חברתית שרמ"י הביא.

נעמה לזימי: היא לא קיימת פה.

נעמה לזימי: בסדר, אוקיי, בוא נמשיך.

יעקב קוינט: אני אמשיך.

יעקב קוינט: שאלת לגבי דיור להשכרה.

יעקב קוינט: אתם יכולים לראות את הנתונים.

אלכס קושניר: שנייה, יענקי, אם אנחנו לא מדברים רגע על המטרה ועל התוצאה של הפרויקט מחיר למשתכן, אני עדיין רוצה לחזור רגע למספרים של אותו גרף של מחיר למשתכן ומחיר מופחת.

יעקב קוינט: הוא צומצם בשנים האחרונות.

אלכס קושניר: כמה זה באחוזים ממכרזים רגילים שפורסמו?

יעקב קוינט: אז אתה רואה את הנתונים.

יעקב קוינט: אם אנחנו שיווקנו ב-2020 כ-50,000 יחידות דיור, אז פה זה היה 18%, אבל אתה רואה את הירידה.

יעקב קוינט: אם ב-2017–2018 זה היה בערך 50%–60% מיחידות דיור ששווקו, זה ירד לסדר גודל של 30%, 30% ומשהו.

יעקב קוינט: הייתה ירידה.

ינון אזולאי: אפשר לדעת מספרים, לא אחוזים?

יעקב קוינט: אני נתתי את המספרים.

ינון אזולאי: מקודם דיברת על השיווקים שיצאו ואמרת ששיווק בפועל זה שיווק עם חוברת מכרז, נכון?

ינון אזולאי: זה שאתה משווק בלי חוברת מכרז, זה בעצם לא שיווקת עדיין.

יעקב קוינט: לא, אמרתי שיש כל מיני אבני דרך - - -

ינון אזולאי: אני מסתכל על חוברת מכרז.

ינון אזולאי: זה העיקר.

יעקב קוינט: לא, בוא תדייק מה שאמרתי ואז אולי תשאל את השאלה הנכונה.

ינון אזולאי: אני אשאל מה שאני חושב.

ינון אזולאי: רק אם אתה יכול במשך הדיון לא להתנשא עליי כי אני באמת בא ומדבר איתך בצורה מכובדת וכאן הוועדה מכובדת.

ינון אזולאי: אני מאוד מבקש להיות ענייני אפילו - - -

יעקב קוינט: בוא אני אחזור על מה שאמרתי.

יעקב קוינט: אמרתי שיש כמה נקודות שבהן אפשר לבדוק אבני דרך לשיווק.

יעקב קוינט: כל תהליך השיווק מתחיל מסקר היתכנות כדי לבדוק אם הקרקע ראויה לתכנון.

יעקב קוינט: השלב הבא הוא תכנון מתארי של השטח.

יעקב קוינט: אחרי שעושים את התכנון צריך לפדות את הקרקע.

יעקב קוינט: ככלל, היא מעובדת על ידי חקלאים.

יעקב קוינט: צריך לעשות פיתוח, אז הולכים להליך המכרזי.

יעקב קוינט: זה תהליך מאוד ארוך.

יעקב קוינט: הוא תהליך שלוקח שנים משלב הסקר עד שלב השיווק.

יעקב קוינט: שלב המרכז יש את פרסום המודעה שבדרך כלל אז אנחנו מגובשים, מתואמים עם הרשות המקומית, יש תוכנית מאושרת ואז אנחנו יכולים לשים מודעה.

יעקב קוינט: אמרתי שיש דיליי בדרך כלל.

יעקב קוינט: החוברות הן חוברות סטנדרטיות.

יעקב קוינט: זה לא שבין שלב הפרסום לשלב החוברת מישהו יושב ומנסח את חוברת המכרז.

יעקב קוינט: יש חוברת סטנדרטית למכרז.

יעקב קוינט: יש שני פרמטרים שבדרך כלל עדיין אין לנו אותם, ממועד פרסום המודעה וזאת שומה, כי אנחנו לא עושים מכרז.

יעקב קוינט: אם זה במכרזי מחיר מופחת אז אנחנו צריכים בדיוק לדעת מה מחירי הדירות ומה יש פה, ערך הקרקע, כי כל מכרז אתה עושה איזה אומדן והאומדן בקרקע הוא שומה, לכן חסרה לנו בדרך כלל שומה שזה תהליך שמעכב, והוצאות פיתוח.

יעקב קוינט: צריך להחליט מה הן הוצאות הפיתוח.

יעקב קוינט: זה הדיליי שבדרך כלל יש לנו.

יעקב קוינט: הוא בערך בין חודשיים לשלושה, זאת אומרת תיקח כל מודעה חודשיים-שלושה.

יעקב קוינט: אחר כך יש לך שומה, יש לך הוצאות פיתוח, יש לך מודעה.

ינון אזולאי: עד סוף שנה אתה משווק את כל הקרקעות שאתה הוצאת עם חוברת מכרזים?

יעקב קוינט: כן, אלא אם כן יש לי מחלוקת למשל, ואני אתן את הדוגמאות שהרשות המקומית ואני לא מצליחים להגיע להסכמות על הוצאות הפיתוח למרות שיש הסכם גג לפעמים, וציינת את הדוגמאות לכך, ואז אני לא יודע לתת שם את הוצאות הפיתוח.

יעקב קוינט: אם אני לא יודע לתת את הוצאות הפיתוח, אז אני לא יודע להוציא את חוברת המכרז.

ינון אזולאי: זה קורה המון, זה לא קורה בבודדים.

יעקב קוינט: לא, זה לא קורה המון.

ינון אזולאי: אז כמה יש לך עכשיו ממה ששיווקת?

יעקב קוינט: אז אני נתתי לך את הפרסום.

ינון אזולאי: אמרת לנעמה שאתה לא יכול להגיד עכשיו בדיוק כמה.

יעקב קוינט: היא שאלה על נקודה אחרת.

ינון אזולאי: לא, היא שאלה על הנושא הזה.

יעקב קוינט: היא שאלה על הזכויות שזה השלב הבא, שיש לך כבר מכרז.

ינון אזולאי: הוצאת מכרז, אתה יכול עכשיו להגיד לי כמה השנה יצאו מכרזים עם חוברות?

יעקב קוינט: אז אנחנו בדיליי של חודשיים-שלושה.

יעקב קוינט: אני צריך לבדוק את הנתון של החוברות.

יעקב קוינט: אנחנו בדרך כלל מתייחסים למודעות.

יעקב קוינט: אם אני אתן לך הנתון למרץ-אפריל, זה בערך היקף החוברות אבל אנחנו יכולים לבדוק את זה.

ינון אזולאי: אני מתכוון לעכשיו, במצב שאנחנו נמצאים עכשיו כמה יש?

יעקב קוינט: אני צריך לבדוק את מספר החוברות.

ינון אזולאי: מתוך כמה?

יעקב קוינט: בגלל שאנחנו חודשיים-שלושה אחורה, אז תיקח בחשבון שזה 60%–70% מהיקף המכרזים אלא אם כן יש לנו בעיות של הוצאות פיתוח.

יעקב קוינט: זה דיליי מסוים.

יעקב קוינט: זה תהליך וזה הגאנט של התהליך הזה.

יעקב קוינט: דיברתי על דיור להשכרה.

יעקב קוינט: אני מכיר את חברת דירה להשכיר גם מיום הקמתה וכמנהל רשות חברות עבדתי איתה הרבה.

יעקב קוינט: אתם יכולים לראות שבמחצית השנה הזאת שיווקנו למעלה מ-3,000 יחידות דיור כדיור להשכרה.

יעקב קוינט: גם בשנים הטובות זה היה 3,300–3,800 בכל השנה.

יעקב קוינט: השנה אנחנו כמעט מגיעים להיקף השיווקים השנתי במחצית השנה.

יעקב קוינט: יותר משהעגל רוצה לינוק, הפרה רוצה להניק.

יעקב קוינט: מבחינתי כל מקום שזה אפשרי אנחנו מוציאים דיור להשכרה.

יעקב קוינט: יש לזה ביקוש היום בשוק.

אלכס קושניר: מה הביקוש השנתי?

יעקב קוינט: אתה שואל על היקפים?

אלכס קושניר: על היקפים.

אלכס קושניר: כמה היית רוצה לשווק?

יעקב קוינט: אתה צריך לקחת גם את המשקיעים.

יעקב קוינט: בסוף מדינת ישראל צריכה להחליט איזה סוג שכירות יש לה ואיך אתה מפלח אותו.

יעקב קוינט: אם דיברנו על 21,000 דירות שמשקיעים רכשו אותן בעשרת החודשים האחרונים, גם אלה בסופו של דבר דירות להשכרה.

יעקב קוינט: הן בדרך כלל דירות להשכרה קצרת טווח, לא שכירות ארוכת טווח.

יעקב קוינט: בדרך כלל זה אנשים פרטיים ולא גופים מוסדיים.

יעקב קוינט: היא לא שכירות מופחתת, היא שכירות במחירי שוק.

יעקב קוינט: פה גם יש את זה.

יעקב קוינט: צריך להחליט, אבל בסוף שוק השכירות הוא גם מורכב לא מפלח, אחד אלא יש מספר פלחים שנמצאים בו וצריך לסכום את הכול.

יעקב קוינט: מבחינתנו אנחנו מאוד בעד האפשרות הזאת של שכירות, אבל בסופו של דבר במדינת ישראל עדיין יש רצון לבעלות על דירות.

יעקב קוינט: יש בכלכלה את המושג של אפקט הבעלות.

יעקב קוינט: כשלבן אדם יש נכס, הוא מרגיש שיש לו - - -

נעמה לזימי: יש גם זכות לקורת גג, גם נקרא איזשהו אפקט הבעלות.

נעמה לזימי: אתה לא היית רוצה שיהיה לך נכס?

יעקב קוינט: יש הבדל.

יעקב קוינט: עדיין אנשים אמידים מאוד ששוכרים דירות - - -

נעמה לזימי: אבל יש להם את הנכסים שלהם, הם משכירים אותם ואז הם שוכרים - - -

יעקב קוינט: לא תמיד יש להם.

אלכס קושניר: בעולם יש כל מיני דפוסי התנהגות בהקשר הזה.

יעקב קוינט: במדינת ישראל רוצים יותר.

יעקב קוינט: אנחנו בשעתו ניסינו לעודד את רכישת הדירות.

יעקב קוינט: היום אולי זה חסר בדיור הציבורי.

יעקב קוינט: לאפשר את רכישת הדירות למשפחות של דיירים בדיור הציבורי.

יעקב קוינט: באמת גם שם ראינו את האפקט הזה.

יעקב קוינט: כשאת נותנת למשפחות - - -

נעמה לזימי: משהו להוריש לילדים שלהם.

יעקב קוינט: נכון, בדיוק.

נעמה לזימי: דירה להשכיר, אפרופו אם כבר אלכס הזכיר, יש גם המון ביקורת על הפרויקט.

נעמה לזימי: אגב, הוא פרויקט חשוב כי הוא אמור לאפשר גם לזוגות באמת את היכולת לחסוך לקראת קניית דיור, ופה הייתי רואה את זה כמשהו שהוא יכול להיות משמעותי אבל הוא לא באמת בר השגה.

נעמה לזימי: הוא כבר הופך להיות יקר יותר ויותר כדירות להשכרה.

יעקב קוינט: אני מציע להזמין את דירה להשכיר ולקבל מהם את הנתונים.

יעקב קוינט: אני משווק את הקרקעות.

אלכס קושניר: נעמה, הם יבואו.

נעמה לזימי: מעולה.

יעקב קוינט: אני לא ארגיש פטור אם אני לא אתייחס לותמ"ל.

אלכס קושניר: יענקי, אבל עוד שנייה לגבי דירה להשכיר.

אלכס קושניר: תסביר רגע את התהליך.

אלכס קושניר: רמ"י בעצם מעבירה קרקע לדירה להשכיר?

יעקב קוינט: רמ"י עושה את כל התהליך שהוא מתחיל מסקר היתכנות, תכנון.

יעקב קוינט: בחלק מהמקרים אנחנו נותנים לעשות את התכנון המפורט של התוכנית, זאת אומרת אנחנו עושים את התכנון.

יעקב קוינט: ברוב המקרים זה חלק מפרויקט כולל .

יעקב קוינט: אנחנו גם עושים את הפיתוח באותה שכונה, אלא אם כן זה מתחמים יותר קטנים שבהם יש פיתוח שמתבצע על ידי הרשות המקומית.

יעקב קוינט: רמ"י באה לדירה להשכיר ואומר לה, בואי את תשווקי את המתחם הזה.

יעקב קוינט: כמו שאמרתי, זה בקצה שרשרת הייצור.

יעקב קוינט: דירה להשכיר עושה את המכרז, מעניינת את המשקיעים, היא גורם שמפקח על הפרויקטים האלה.

יעקב קוינט: היא מפקחת על ההשכרה ואני מציע לכם להזמין אותם ולשמוע טוב ממני על הפרויקטים.

אלכס קושניר: אבל בעיקרון זה שתי קרנות שפועלות שם בשוק הזה, נכון?

יעקב קוינט: אני חושב שיותר.

יעקב קוינט: אני שומע על התעניינות יותר גדולה והיום הפרויקטים, יש להם ביקוש שבתחילת הדרך כשהוצאנו דיור להשכרה, המכרזים שלא היו במרכז הארץ היו נכשלים.

יעקב קוינט: היום הכדאיות הכלכלית עולה.

אלכס קושניר: מובטח להם 3% תשואה?

יעקב קוינט: זה תלוי במיקום.

יעקב קוינט: אני חושב שאפילו היא יכולה להיות גבוהה יותר.

יעקב קוינט: אני אתייחס לותמ"ל.

יעקב קוינט: הראיתי קודם בשקף של הנתונים את התוצרים של הותמ"ל, אבל אתם יכולים לראות את זמני התכנון בותמ"ל.

יעקב קוינט: זמני התכנון בותמ"ל הם קצרים בהרבה לאין שיעור לעומת הוועדות המחוזיות.

יעקב קוינט: כמו שאמרת, חבר הכנסת ינון אזולאי, תחרות היא תמיד טובה ותחרות בין הותמ"ל לוועדות המחוזיות גם עושה טוב והיא מקצרת את הזמנים, היא מגדילה את ההיקפים.

יעקב קוינט: בשקף הבא גם תוכלו לראות שהותמ"ל, ותפקידי לא להגן עליהם אבל אנחנו בדקנו את הנתון הזה, הייתה יעילה יותר ובקרקע חקלאית ניצלה אותה טוב יותר, כך שבהיקף שטח חקלאי כמעט דומה היא תכננה מספר יחידות דיור, כמעט בהיקף משולש למה שהוועדות המחוזיות עשו.

נעמה לזימי: זה יחידות מתוכננות.

נעמה לזימי: השאלה שלי בתוך זה, מה מתוך זה הולך להיות לדיור ציבורי, דיור בר השגה, שכירות ארוכת טווח, ואני מוסיפה שאלה, האם בכלל יש התייחסות לנושא של מפרץ החדשנות שזה נושא שאמור להיות הכפלת יחידות דיור באזור של פינוי המפעלים.

נעמה לזימי: זה תוכנית של רמ"י.

יעקב קוינט: נכון.

נעמה לזימי: הייתי חברת מועצת העיר חיפה, סגנית יו"ר ועדת תכנון ובניה.

נעמה לזימי: הנושא, מתרגשים עליו מאוד בעיר שלי.

נעמה לזימי: אם תוכל גם להגיד בהקשר של יחידות מתוכננות, האם יש התנעה מצד רמ"י או שרק תוכנית מגירה?

נעמה לזימי: אנחנו ממש נשמח לדעת, וכמו שאמרתי, מטרות הרשות, מה מהיחידות המתוכננות, עכשיו זה חשוב להגיד כי הממשלה של 20 חייבה הקצאה של אחוזים לדיור ציבורי ואני בטוחה שדיור בשר השגה חשוב לנו מאוד, ושכירות ארוכת טווח, אפשר גם לדבר על זה במודל אחר מדירה להשכיר או דרך דירה להשכיר.

יעקב קוינט: סליחה, אנחנו פה פשוט בוועדה נוספת מנסים להילחם על חיי הותמ"ל.

יעקב קוינט: כמו שאמרת, במטרות הרשות יש תפקידים רבים לרשות מקרקעי ישראל, הקצאת קרקע לתעסוקה שגם את זה אנחנו עושים, לדיור.

יעקב קוינט: מופיע שם גם לדיור בר השגה.

יעקב קוינט: זה נכון שהייתה החלטה ש-7% מהדירות ילכו לדיור בר השגה.

נעמה לזימי: לא מומש מחיר למשתכן.

יעקב קוינט: לא, לא, דיור ציבורי, אבל היה סיכום אחרון בתקציב שאלפי דירות ימומנו ויהיו בדיור ציבורי וזה לא יהיה דרך הקרקע, בין היתר כי הרצון היה להגיע לדיור ציבורי בצורה מהירה יותר.

נעמה לזימי: אתה מדבר על יחידות מתוכננות שרמ"י עכשיו מוביל.

יעקב קוינט: כן, כן.

נעמה לזימי: לא מדובר על זה.

יעקב קוינט: רמ"י מתכננת דירות.

יעקב קוינט: בסוף כשאת מוציאה אותן, את יכולה להגיד שאחוז מסוים הוא יהיה לדיור ציבורי.

יעקב קוינט: הסיכום האחרון שסגרו הוא כאילו היה כזה שאומר, עכשיו אנחנו לא רוצים לחכות לבניה של דיור ציבורי אלא לרכוש ולהגיע כמה שיותר מהר.

נעמה לזימי: השר אלקין עשה בצדק יחד עם השר ליברמן, שהבינו פשוט שכרגע לחכות לדבר כזה, משמעותו לפעמים גם שזה לא קורה, כי החלטה שהתקבלה ולא מומשה, אז אני שואלת לא על מה שהשיגו בתקציב השרים, משרדי הממשלה, כולנו שלחצנו.

נעמה לזימי: אני שואלת עליכם מול החלטת הממשלה, האחוזים לדיור ציבורי, מה קורה עם ההחלטה הזו עכשיו?

נעמה לזימי: תפקיד הרשות, הקצאת קרקעות למטרות מגורים, דיור בהישג יד, דיור ציבורי, תעסוקה, שטחים פתוחים ומטרות אחרות במקומות ובהיקפים הנדרשים על פי צורכי המשק, החברה והסביבה לרבות צרכים עתידיים.

נעמה לזימי: צרכי המשק, יש לנו 30,000 ממתינים לדיור הציבורי.

נעמה לזימי: נעזוב את הקריטריונים, עוד 200,000.

יעקב קוינט: משרד השיכון נמצא פה, הוא יכול להתייחס לזה.

יעקב קוינט: אנחנו משווקים קרקעות.

נעמה לזימי: לא, זה אתם.

נעמה לזימי: אתה מדבר איתי כמו יזם פרטי.

יעקב קוינט: את הבינוי לא אני מממן.

יעקב קוינט: אני משווק קרקעות.

יעקב קוינט: כדי לעשות את זה, בסוף צריך שמישהו יבוא ויגיד, פה ייבנה יחידות דיור או צריך לבנות בניין קומפלקס לאוכלוסייה לדיור מוגן.

נעמה לזימי: אבל אם אתם לא מובילים את המכרז עם הטמעה של מה שהחלטנו והטמעה של תפקיד הרשות, אנחנו תמיד נהיה בלופ האין-סופי הזה.

נעמה לזימי: אתה הבעלים של הקרקע.

אלכס קושניר: מה שיענקי מנסה להגיד, שהוא מבצע את המדיניות ולא קובע אותה.

יעקב קוינט: לא, לא, אני אומר, אני מקצה את הקרקע.

יעקב קוינט: כשיש קרקע למשל לתשתיות, ואת הקראת את זה, זה מופיע גם במטרות הרשות, לא אני קובע שהיא תהיה לתשתיות.

יעקב קוינט: אני מקצה את הקרקע לתכנון לתשתיות.

יעקב קוינט: אני יכול להקצות לכל מטרה כשבאים אליי.

נעמה לזימי: כשאני שואלת על החלטת הממשלה, כנסת 20, מה עם מה שהחליטו, 7% ולמה כלום מזה לא מומש גם לא במחיר למשתכן, ומה אנחנו עושים שהנתון הזה של הדירות זה ייכלל בפנים?

נעמה לזימי: בו תגיד לנו איך אנחנו מממשים את החלטת הממשלה, המדיניות שאנחנו קבענו מול מי שאמור - - -

יעקב קוינט: אני חושב שהסיכום האחרון הוא - - -

נעמה לזימי: לא, לא.

נעמה לזימי: השרים עשו הישג.

נעמה לזימי: זה לא קשור אליך.

נעמה לזימי: רכישת הדירות לא בהכרח תהיה תלויית רמ"י.

נעמה לזימי: זה לא נכון.

יעקב קוינט: בסוף יש תקציב.

יעקב קוינט: גם לזה יש עלויות.

יעקב קוינט: צריך לקרוא פה למשרד האוצר, לאגף תקציבים ולהחליט מה מייעדים.

יעקב קוינט: אנחנו בסופו של דבר משווקים.

יעקב קוינט: אנחנו מקצים את הקרקע למגורים.

יעקב קוינט: כדי להחליט שזה הולך לדיור ציבורי, יש לזה עלויות והעלויות האלה הן עלויות מתוקצבות.

יעקב קוינט: תזמינו לפה את אגף תקציבים, הם יתנו לכם בדיוק את ההסבר ואת התקציב שהולך לדיור - - -

נעמה לזימי: למה זה לא קרה מהחלטת הממשלה?

יעקב קוינט: בגלל מחלוקת תקציבית על מימון הדיור הציבורי.

יעקב קוינט: בפירוש כך.

נעמה לזימי: למה זה לא קרה בתוך מחיר למשתכן?

יעקב קוינט: מחיר למשתכן היא תוכנית אחרת.

יעקב קוינט: חוץ מזה מחיר למשתכן כבר לא חיה.

נעמה לזימי: אני שאלתי למה זה לא קרה.

ינון אזולאי: כשאתה מוציא את המכרז, אתה מוציא אותו ככה?

ינון אזולאי: אתה צריך לתת לו גם את השומה.

ינון אזולאי: אם אתה לוקח את כל התוכניות שבעצם היא אומרת שהייתה בהחלטת ממשלה, אז כשאתה מוציא את המכרז, אתה מוציא אותו גם יותר גמור מאשר אתה מוציא - - -

יעקב קוינט: אבל אז יש לזה עלויות של הבניה והעלויות האלה הן עלויות מתוקצבות.

יעקב קוינט: אני מציע שתזמינו את אגף תקציבים לפה ותבקשו מהם את ההסבר.

יעקב קוינט: אנחנו נצטרך לתקצב את זה.

יעקב קוינט: גם מחיר למשתכן הוא מתוקצב.

יעקב קוינט: בסופו של דבר כשאתה בא ואתה עושה, ולא סתם אמרתם, יש לזה עלויות.

יעקב קוינט: זה אמנם שאלה איך אתה סופר אותם אבל זה מתוקצב.

יעקב קוינט: יבוא אגף תקציבים, יסביר לכם איך הוא מחלק את התקציב של הדיור.

ינון אזולאי: אתה יודע מה?

ינון אזולאי: אני הולך איתך.

ינון אזולאי: אתה עושה את העבודה שלך אבל בסופו של דבר שורה תחתונה, כשאתה משווק כביכול את הקרקע הזאת, היא משווקת כקרקע יבשה בלי כלום, אנחנו לא יודעים מה הולך להיות בפיתוח, לא יודעים מה הולך להיות בכל מבני הציבור.

נעמה לזימי: מגלים שלא מומש מה שהחלטנו.

יעקב קוינט: יש תכנון לקרקע ואם תרשו לי, אני אמשיך לדבר.

יעקב קוינט: רציתם לדבר על מחירי הדיור.

נעמה לזימי: גם מפרץ החדשנות.

יעקב קוינט: שזה פחות רלוונטי.

נעמה לזימי: 250,000 יחידות דיור.

יעקב קוינט: בסוף דבריי אני אתייחס למפרץ החדשנות.

יעקב קוינט: זה כמו כל תוכנית אחרת, גם זה נמצא.

יעקב קוינט: רמ"י בהחלט מקדם את התוכנית הזאת.

יעקב קוינט: אני אגיד לך בקצרה, רמ"י מקדמת.

יעקב קוינט: אנחנו מקדמים אותה.

יעקב קוינט: אני חושב שהיא תוכנית חשובה.

יעקב קוינט: אמרתי שזה חלק מהתחדשות עירונית.

יעקב קוינט: הייתה שאלה לגבי מימון התוכנית הזאת.

יעקב קוינט: רמ"י, יש לה הכנסות.

יעקב קוינט: מההכנסות שלה היא מממנת פרויקטים.

יעקב קוינט: הפרויקטים האלה הם הפרויקטים שמתגלגלים מפרויקט לפרויקט כדי לפתח את התוכנית הבאה.

יעקב קוינט: המימוש של התוכנית הזאת הוא רחוק.

יעקב קוינט: התוכנית היא חשובה ונדרשת, רק השאלה אם רמ"י אמורה מחר בבוקר לשים את המיליארד שקל או שני מיליארד שקל מתוך היתרה שיש לה כדי לממן תוכנית שתביא יחידות דיור רק עוד 15 שנה, או רמ"י צריכה לשים את המיליארד שקל על תוכנית שתביא יחידות דיור בעוד שלוש-ארבע שנים, אז רמ"י עושה את הכול כדי להביא כמה שיותר מהר לשוק את יחידות הדיור, לכן התוכנית כתוכנית היא חשובה מאוד, רק בשאלת המימון צריך למצוא לזה מקור מימוני אחר.

יעקב קוינט: רמ"י עושה את הכול כדי לממן תוכניות שיביאו בזמינות כמה שיותר מהירה יחידות דיור למשק.

נעמה לזימי: לא יהיה מקור מימון אחר לדבר כזה.

יעקב קוינט: יכול להיות אבל אנחנו לא אחראים על מימון, אנחנו אחראים על דיור.

יעקב קוינט: בצוק העיתים באו ואמרו לרמ"י, בואו תממנו עם כספיכם, תגלגלו לפרויקט הבא.

יעקב קוינט: כדי שאני אוכל ולא אצטרך לבוא לפה עוד שנה ועוד שנתיים ותשאלו אותי מה עם יחידות הדיור ואני אוכל להגיד לכם, הנה, הצלחתי לפנות את אלתא או הצלחתי לפנות את סירקין או את צריפין, אני צריך להשיג לזה מימון.

יעקב קוינט: אם אני אקח עכשיו שני מיליארד שקל ואני אלך לממן איתם את מפרץ החדשנות - - -

נעמה לזימי: יש תוכנית שמכפילה את כמות הדיור באזור מטרופולין חיפה.

נעמה לזימי: אפשר לממש חלקה, אפשר לא חלקה, תוכנית חלומית.

נעמה לזימי: היא מתכתבת עם פינוי המפעלים, ניקוי הקרקע, יצירת מקורות לחוסר.

יעקב קוינט: בהחלט תוכנית חשובה.

נעמה לזימי: נכון.

נעמה לזימי: אסטרטגית אני לא מבינה איך אתה לא אומר להשקיע פה.

נעמה לזימי: לעבות אזורים מטרופוליניים, ממש חשוב, משוועים לכך, על קו החוף.

נעמה לזימי: אני רגע עוזבת את מפרץ החדשנות.

נעמה לזימי: אני דווקא רוצה להתעקש על רמ"י והרווחים.

נעמה לזימי: למה ברווחים של החברה אתם לא קונים דיור ציבורי ובר השגה?

יעקב קוינט: רמ"י היא לא חברה.

נעמה לזימי: רשות, נכון.

יעקב קוינט: היא רשות ממשלתית.

ינון אזולאי: ללא מטרות רווח.

יעקב קוינט: ודאי שלא.

נעמה לזימי: הוא מדבר כמו חברה.

יעקב קוינט: לא, לא, לא, היא לא חברה.

אלכס קושניר: נעמה, את שואלת שאלות מאוד נכונות ויפות אבל את לא נותנת לבן אדם אפשרות להשלים משפט.

יעקב קוינט: אני אשמח לדבר על חברות ואפילו על חברות ממשלתיות.

יעקב קוינט: אם תזמינו אותי, אני אבוא ואני אדבר על זה.

נעמה לזימי: רשות.

יעקב קוינט: רמ"י לא יכולה לקנות והיא לא יכולה להוציא בלי סעיפים תקציביים שמאשר לה משרד האוצר אם יש מטרות והיא יכולה לעשות, ועל זה יש לנו הרבה שיג ושיח.

יעקב קוינט: אם לרמ"י, אגב, הייתה גמישות גדולה יותר והיא הייתה עושה ברווחיה שהם רווחי הציבור, לא רווחי רמ"י, בואו לא נתבלבל.

יעקב קוינט: הכסף לא הולך לרונן, לא לליז, לא אליעד ובטח לא אליי.

יעקב קוינט: היא עושה את הפיתוח כמו שאמרתי, והיתרה הולך לכיסוי הגירעון, אבל אם היא הייתה יכולה, קצב הפעילות שלה היה משתפר והיה הופך להיות גמיש ומהר יותר.

ינון אזולאי: המזל שלנו שלא נותנים לכם יותר אפשרויות, כי אני טוען שהאפשרויות הבלתי מוגבלות שלכם זה בעצם גורם לנו ליוקר הדיור שאנחנו רואים שזה רק עולה ועולה.

ינון אזולאי: אתם מחזיקים כמונופול אצלכם את הכול.

ינון אזולאי: הכול יושב אצלכם, כמו שאמרתי לך, גם הקק"ל.

ינון אזולאי: לא ראינו איזו בשורה שמחירי הדיור ירדו.

ינון אזולאי: ראינו רק עלייה.

ינון אזולאי: כשתסיים אני גם אשאל אותך על העלייה האחרונה שהייתה.

יעקב קוינט: אם תסתכלו פה, אתם רואים את יתרות התוכניות הלא משווקות.

יעקב קוינט: אתם יכולים לראות שחלק גדול מהיתרות האלה, יש בהם חסמים.

יעקב קוינט: יש חסמים כי חלק מיחידות הדיור, אגב, מתוכננות למטרות שאין לנו שליטה על העיתוי, אם זה 50,000 יחידות דיור שמתוכננות למגזר הבדואי.

אלכס קושניר: מה זה משב"ש?

יעקב קוינט: זה לא אצלנו, עשינו את הבדיקה.

יעקב קוינט: משב"ש גם עושה פיתוח ומשווק חלק מהמגרשים.

יעקב קוינט: אלה יחידות הדיור שנמצאות שם והן בעבודה.

יעקב קוינט: זה כמות לא גדולה שמשב"ש עובד עליה ועובד על הפיתוח.

אלכס קושניר: מה זה, חברה, רשות?

יעקב קוינט: משרד הבינוי והשיכון.

אלכס קושניר: אה, אוקיי, אני אף פעם לא שמעתי את הקיצור הזה.

יעקב קוינט: משרד הביטחון, למשל יש תוכנית שהיא קובעת את העתקת בסיס סירקין אבל זה לא נעשה בהינף אחד, זה נעשה במספר שלבים.

יעקב קוינט: אנחנו יכולים לשווק בבת אחת 2,000–3,000 יחידות דיור.

יעקב קוינט: אנחנו לא יכולים לממש את כל התוכנית.

יעקב קוינט: אי אפשר לממש 10,000 יחידות דיור בבת אחת.

יעקב קוינט: יש מקומות שיש בהם פולשים בקרקע, צריך לנהל הליכים משפטיים.

יעקב קוינט: יש סכסוכי בעלויות על קרקע גם אם יש תוכנית.

יעקב קוינט: יש חסמי פיתוח.

יעקב קוינט: יש שלביות מותנית בתכנון עצמו, יש קונפליקטים של פדיון.

יעקב קוינט: לא כל דבר ניתן לעשות.

יעקב קוינט: שוב אני אקדים את המאוחר ואם אני אגיד מה צריך לעשות, אז אולי היה צריך לקחת ולתכנן גם ערים בצפון, בדרום.

יעקב קוינט: אולי אפשר לעשות כל מיני כאלה רעיונות חדשניים, להביא חברות כמו טסלה, גוגל למקומות האלה.

יעקב קוינט: גם זה אפשר לעשות.

אמנון מרחב: יענקי, כמה מכל זה זמין?

אמנון מרחב: לא ברור.

אמנון מרחב: כמה זמין לשיווק מכל המספרים?

יעקב קוינט: עשרות אלפי יחידות דיור שאנחנו עובדים עליהם, אם זה על שלביות, אם זה פיתוח.

ינון אזולאי: מה זה עשרות אלפי?

ינון אזולאי: עשרות אלפי יכול להיות 20,000 ויכול להיות עד 100,000 לפחות.

ינון אזולאי: תן לנו מספרים.

יעקב קוינט: אני חושב שלא יכול להיות יותר מפורט ממה שיש.

ינון אזולאי: זמין.

יעקב קוינט: כל דבר כזה, יש פעילות שנדרשת.

יעקב קוינט: אם כתוב פה פיתוח, אז צריך לסגור את נושא הפיתוח.

יעקב קוינט: אם אני צריך לעשות הסכם פיתוח עם הרשות המקומית ועדיין לא חתמתי עליו, אז זה נמצא בפיתוח.

יעקב קוינט: אני החודש אמור לחתום שני הסכמי גג, עם אום אל פאחם ועם פתח תקווה.

יעקב קוינט: זה נמצא בקנה.

יעקב קוינט: זה לא זמין אבל עוד שלושה שבועות זה זמין.

יעקב קוינט: הכול נמצא פה בתהליך לפי תוכנית העבודה.

ינון אזולאי: יפה, אז יש לך צפי שאתה אומר לי, תשמע, כרגע יש לי לצורך העניין 100,000 יחידות דיור, מתוכן 70,000 כבר זמינים ועוד 30,000 תוך חודשיים זמינים.

ינון אזולאי: מבחינתי זה זמין.

ינון אזולאי: עוד חודשיים נקרא לך, נבדוק.

ינון אזולאי: תגיד לי, תשמע, יש רק 25,000.

ינון אזולאי: הגיוני.

יעקב קוינט: אני מציג את המשתנים.

יעקב קוינט: יש ועדת גבולות שיושבת על המדוכה ואמורה להכריע אם השטח יהיה שייך למועצה אזורית או לעירייה.

יעקב קוינט: הדברים האלה לא נגמרו, חלק מזה כי הם היו בתקופת בחירות ואסור היה להכריע בשאלות.

ינון אזולאי: אבל אתה צריך לחתום רק.

יעקב קוינט: לא תמיד.

יעקב קוינט: לפעמים הוועדה צריכה לשבת ולקבל החלטות.

יעקב קוינט: יש היום עשרות אלפי יחידות דיור שממתינות.

יעקב קוינט: אלה למשל, 11,382 אלף יחידות דיור ממתינות רק להחלטה בוועדת גבולות.

יעקב קוינט: ברגע ששרת הפנים תחתום, אני יכול לשווק אותן.

יעקב קוינט: אם היא לא תחתום, אני לא אוכל.

יעקב קוינט: יש כאלה שזה לא החסם היחיד.

יעקב קוינט: יש כאלה שהחסם בוועדת גבולות הוא יותר מורכב.

יעקב קוינט: יש שלביות מותנית, יש פינוי של מתקנים, אם אני יכול להקדים את הפינוי.

יעקב קוינט: על זה אנחנו עובדים.

יעקב קוינט: זאת העבודה שנעשית כדי להגיע ליחידות הדיור.

ינון אזולאי: ובדברים האלה יש לך צפי שאתה יודע?

יעקב קוינט: יש תוכנית עבודה שפרסמנו אותה ואנחנו עליה כל היום מנסים לחלץ עוד פרויקט ועוד פרויקט.

יעקב קוינט: אתה אמרת על הרשויות המקומיות.

יעקב קוינט: קח לדוגמה את אשדוד.

יעקב קוינט: אשדוד, היה קונפליקט ארוך עם עיריית אשדוד ובתקופה האחרונה, לפני שלושה-ארבעה חודשים הגענו איתם להסכמה למרות הסכם גג שנחתם לדעתי לפני חמש-שש.

יעקב קוינט: בסוף זה היה תקוע שנתיים או חמש.

יעקב קוינט: הגענו לפתרון.

יעקב קוינט: הייתה מחלוקת שם וזה שוחרר, הגענו להסכמות.

יעקב קוינט: אתה מכיר, היה שם את מגרש הצעירים.

יעקב קוינט: בסופו של דבר זה היה כרוך אפילו ביחידות דיור.

יעקב קוינט: החלטנו לוותר.

יעקב קוינט: אנחנו רואים ברשויות המקומיות פרטנרים שאנחנו חייבים אותם כדי לעבוד איתם ביחד.

יעקב קוינט: אנחנו אפילו חשבנו, ובדקנו את זה אצלנו וצריך לחשוב על זה, על העלאה של חלף היטל ההשבחה כדי באמת לייצר פה איזו שותפות.

יעקב קוינט: אנחנו מממנים תשתיות ותיכף אני אדגים את זה.

יעקב קוינט: אני אראה לכם פרויקט אחד או עיר אחת, מה עשינו בה כדי לממן את התשתיות.

יעקב קוינט: אנחנו חייבים לעבוד בתאום עם רשויות מקומיות אבל מצד שני צריך לזכור שאי אפשר לתלות את הכול על הדיור וצריך להתקדם ולפתח שכונות מגורים.

יעקב קוינט: לא כל תשתית רמ"י יכולה לממן, ורמ"י לא יכולה מחר לממן את הגידול בהיקף המורים ברשות מקומית מסוימת כי יש פרויקט דיור.

יעקב קוינט: כל משרדי הממשלה בסוף צריכים ליישר קו.

ינון אזולאי: המגזר החרדי איפה נמצא פה?

יעקב קוינט: הוא לא בחסמים.

ינון אזולאי: מה יש לך עכשיו בקנה?

יעקב קוינט: יש תוכנית גדולה.

ינון אזולאי: יש לי אלעד, אני יודע.

יעקב קוינט: יש בקריית גת תוכנית שעכשיו אמורה לעבור הסבה.

ינון אזולאי: עוד לא הגיעה.

יעקב קוינט: היא הייתה אמורה לעבור, של 9,000– 10,000 יחידות דיור.

ינון אזולאי: שם זה ועדת גבולות.

יעקב קוינט: יש בבני ברק תוכנית גדולה של מגזר חרדי, הרחבה על קרקעות כפר מלל, גם אלפי יחידות דיור.

ינון אזולאי: שאתה מעריך שתוך כמה זמן התוכניות האלה יקרו?

יעקב קוינט: אז הנה, זו תוכנית שעכשיו נמצאת בהכרזה בותמ"ל.

יעקב קוינט: אם הותמ"ל יעבור, אנחנו נשווק אותה בשנה הבאה.

עופר כסיף: ההצעה הזאת, לא שזה עכשיו רלוונטי, בטח נפתח את זה לדיון, אבל רק עוד יותר יפגע באפשרות לשתף פעולה עם הרשויות המקומיות.

עופר כסיף: זה יחליש את הרשויות המקומיות.

יעקב קוינט: איזו הצעה?

עופר כסיף: ההצעה שעומדת על הפרק לגבי חוק הותמ"ל, ההמשך.

ינון אזולאי: מה שעכשיו נידון בוועדות.

יעקב קוינט: אני לא יודע אם ראית את השקף שהראיתי, מה הייתה התרומה של הותמ"ל.

יעקב קוינט: אני חושב שבלי הותמ"ל היינו היום במשבר חמור מאוד של דיור.

יעקב קוינט: גם הרשויות המקומיות, אני לא חושב שהן מתנגדות.

יעקב קוינט: בסוף תוכנית, היא תוכנית, היא תוכנית.

יעקב קוינט: זה שהיא מתבצעת ב-12 חודש לעומת 31 חודש, אם יש התנגדות, היא התנגדות.

יעקב קוינט: היא לא בגלל קיצור הזמן והיעילות של ועדה, והקונפליקט, צריך לראות איך פותרים אותו במקום שהוא קיים.

אלכס קושניר: יענקי, משהו חשוב.

אלכס קושניר: אתה אמרת שאם הותמ"ל עובר, אז התוכנית בבני ברק תקודם מהר יותר, נכון?

יעקב קוינט: ודאי.

אלכס קושניר: אז אולי נוותר על פיליבסטר היום?

ינון אזולאי: אל תדאג, זה לא הבעיה, יש משהו אחר.

ינון אזולאי: אני צריך באשדוד.

ינון אזולאי: אני רוצה להישאר לגור באשדוד.

אלכס קושניר: כן, אבל יש פיליבסטר.

אלכס קושניר: אתה יודע, אתה דוחה את זה לתוך שבת.

אלכס קושניר: יכול להיות שאתה מפספס פה כמה ימים חשובים.

ינון אזולאי: באתי עם העניבה גם, אל תדאג.

יעקב קוינט: אני חושב שהפינוי של אלתא יכול לתת פתרון אדיר.

ינון אזולאי: בינתיים באלתא רק בונים.

יעקב קוינט: זה פרויקט שאני התנעתי אותו כמנהל רשות חברות.

יעקב קוינט: אני יכול להגיד לך שיש הרבה רצון ושיתוף פעולה מצד אלתא לעשות את זה.

יעקב קוינט: אלתא, לא מעניין אותה העתקה, יש לה קמפוס.

ינון אזולאי: הסיפור של אלתא הוא נדחה.

יעקב קוינט: הוא לא נדחה, הוא מתקדם כי יש שאלה לאן מעתיקים את אלתא, לתוך שמורת הטבע הדרומית לאשדוד או לתוך שטח - - -

ינון אזולאי: אם אתה פותר את אלתא, לא פתרת רק את אלתא, פתרת גם את המשולש החקלאי ממול.

ינון אזולאי: לשם אתה באמת מביא בשורה.

יעקב קוינט: נכון, אתה מביא 50,000–60,000 יחידות דיור באשדוד.

ינון אזולאי: לשם אתה מביא בשורה ואתה יכול להביא שם לכל הקהלים ולכל המגזרים.

יעקב קוינט: הבעיה שהיום יש שתי אפשרויות להעתקה של אלתא.

יעקב קוינט: אלתא משתפת פעולה.

יעקב קוינט: אחת, היא לחלק הצפוני שיש עליו מגבלות של ינ"ט והשנייה היא החלק הדרומי שזה בתוך שמורת טבע.

ינון אזולאי: יותר קל להוציא את אלתא ולא שמורת טבע.

יעקב קוינט: בדיוק.

אלכס קושניר: אסור לגעת בשמורת טבע.

אלכס קושניר: זה הדבר היחיד שמפריד בין אשקלון לאשדוד.

אלכס קושניר: ברגע שאתה מוריד את שמורת הטבע, זה הופך להיות רשות אחת.

ינון אזולאי: אגב, רק תדע שאם אתה פותר באלתא את הבעיה, יש לך בעיה אחרת שהיא יותר קשה.

ינון אזולאי: יש שם בדואים שצריך לפנות אותם.

יעקב קוינט: התפקיד שלי לפתור בעיות.

יעקב קוינט: אם יפתרו והכול ייגמר, לא יהיה לי מה לעשות.

ינון אזולאי: יש שם בדואים במשולש החקלאי, שיושבים כבר.

אלכס קושניר: אני מכיר את המקום הזה.

יעקב קוינט: אמרתי שדווקא הפיתוח של הפריפריה הוא מאוד חשוב בעינינו ואנחנו באמת מנסים לעשות את זה.

יעקב קוינט: אגב, גם התוכניות.

יעקב קוינט: הנה, יש לנו מחר איזה צוות שיורד לפריפריה, אבל פריפריה לא ייפתר בלי פתרונות של תעסוקה ותחבורה.

נעמה לזימי: מה זה אומר יורד לפריפריה?

יעקב קוינט: שהולך מחר לשבת עם ראשי רשויות כדי לראות מה אנחנו יכולים לעשות אצלנו כדי לגרום להגדלת הביקושים, איך אפשר לבוא ולפתח מקומות כאלה, איך אפשר להביא אוכלוסייה צעירה, איך אפשר למתג את המקומות האלה, איך אפשר לשלב בין שיווק לדיור לשיווק ותעסוקה, איך אפשר לעודד יזמים מתחומים מסוימים להגיע.

יעקב קוינט: הדיור לא יקרה בלי פיתוח של תעסוקה.

יעקב קוינט: איך אפשר לשווק מתחם שמעניין יזם שמתעסק בקנאביס למשל ולפתח תעשייה כזאת בירוחם.

נעמה לזימי: כמה אתם מעורבים במקומות האלה גם בפיתוח תוכניות אב מקיפות בתוך האזור?

יעקב קוינט: מעורבים.

יעקב קוינט: בסוף יושבים במוסדות התכנון.

יעקב קוינט: יש לנו נציגים במוסדות התכנון.

יעקב קוינט: דיברת על בעלות של נכסים בעולם.

יעקב קוינט: אני חושב שבישראל היא גבוהה יותר מאשר בעולם וגם אי אפשר להתעלם ממה שקורה בעולם בתחום הנדל"ן והביקושים שעולים בכל העולם אחרי הקורונה.

יעקב קוינט: גם זה נותן את אותותיו פה בישראל.

נעמה לזימי: כן, רק שצריך להגיד, בכל העולם קצבת הזקנה והיא מפוארת.

אלכס קושניר: לא בכל העולם.

יעקב קוינט: היו מקרים שרמ"י כבר שילמה גם סוג של קצבת זקנה.

יעקב קוינט: אין בעיה, אנחנו יכולים לקחת על הכתפיים הצרות שלנו את כל הצרות של העולם, אבל את יודעת, בוא נעצור פה.

נעמה לזימי: יש עוד משתנים.

נעמה לזימי: בן אדם יכול לחיות בשכירות במחיר סביר.

אלכס קושניר: את יודעת, יש מודלים שבהם המדינה היא זו שמשכירה את הדירות לאורך זמן או חברות גדולות שעושות את זה.

אלכס קושניר: עולם אחר.

נעמה לזימי: נכון.

יעקב קוינט: עלה אצלנו רעיון, שאלת, להוציא מכרז לחברות כמו טסלה, ואנחנו זורקים סתם רעיונות.

יעקב קוינט: להביא אותם כדי לקחת עיר חדשנית, לתת לחברות להגיע.

יעקב קוינט: זה קורה בעולם, זה קרה בקנדה, זה קרה בארצות הברית, לנסות לעודד אותם לעבור למקומות האלה.

יעקב קוינט: אנחנו מנסים לחשוב על כל פתרון שיכול לעזור.

יעקב קוינט: כמו שאמרתי, צריך למתוח את המרכז.

יעקב קוינט: לשאלתך קודם.

יעקב קוינט: אתה יודע, זה להפוך את הלימון ללימונדה.

יעקב קוינט: דווקא היקף ניהול הקרקעות הגדול בידי המדינה מאפשר לעשות גם העתקת בסיסים, גם פיתוח של פריפריה.

יעקב קוינט: אם זאת הייתה בעלות פרטית, זה לא היה קורה.

יעקב קוינט: ניהול אחיד לא היה מאפשר לך לעשות את זה.

יעקב קוינט: כשאתה מסתכל בעולם מה שיעור הבעלות הציבורית בקרקעות, בדרך כלל אתה מוצא את זה בחלק ממדינות אירופה כי זה רווח בתקופות מסוימות.

יעקב קוינט: הפרטות כאלה בדרך כלל גרמו לבעלי הון לרכוש קרקעות.

יעקב קוינט: דווקא אני רואה במדינת ישראל את היכולת לממש פרויקטים.

ינון אזולאי: אבל אם אתה עושה את זה בשיווק שאתה עושה בן אדם אחד שמשווק, אתה נותן לו בלעדיות.

ינון אזולאי: אתה נותן לשניים, אתה כבר הופך את זה לתחרות כשהאכלוס, יש לו רק 12%, אבל אם הוא מוציא אותם ואם הוא יודע לשווק - - -

יעקב קוינט: כמו שראית, אנחנו לא מחזיקים.

יעקב קוינט: לא רק אנחנו משווקים, גם משרד השיכון, דירה להשכיר.

ינון אזולאי: לא, אני מדבר על הבעלות של הקרקעות.

יעקב קוינט: אנחנו גם מוציאים מכרזי קרקע לא מתוכננת.

יעקב קוינט: אני הוצאתי מתחילת השנה 3,500 יחידות דיור למכרזי קרקע, זה נקרא מקב"תים, מכרזי זום במקומות שאין לנו יתרון יחסי, כשאני לא עושה פיתוח, ותיכף אני אראה לך מה התרומה שלי בפיתוח.

יעקב קוינט: אם אני אתן לאחרים והם יצטרכו לעשות את הפיתוח, אני לוקח מקומות שאין לי בהם יתרון יחסי: מתחמים קטנים, מתחמים שאין בהם שאלות של פיתוח, מתחמים שאני שותף של מישהו וצריך להוציא אותם.

יעקב קוינט: אני משווק אותם ואז יזם פרטי רץ.

יעקב קוינט: בדרך כלל המדינה, בגלל שהיא שחקן חוזר בוועדות, בגלל שיש לה יכולת למשל לבוא לרשות המקומית, לתת לה קרקע חליפית, לתת לה הקצאות נוספות, לממן לה חלק מהפיתוח, בדרך כלל המדינה עושה את זה מהר יותר אבל אני אומר, אנחנו עושים גם את זה.

יעקב קוינט: אי אפשר להגיד שאין פה בכלל תחרות בעולמות האלה.

ינון אזולאי: אתם מתנגדים שיהיה עוד גוף?

יעקב קוינט: אנחנו עושים את מה שהממשלה מחליטה.

יעקב קוינט: אנחנו דרג מבצע.

יעקב קוינט: אני יודע להסביר יתרונות וחסרונות.

יעקב קוינט: לא תפקידי לחוות דעה על החלטות ככל שמתקבלות.

יעקב קוינט: אני פקיד.

ינון אזולאי: אתה צודק אבל אני שואל אותך שאלה.

ינון אזולאי: כשאני בא עכשיו ואומר לך, תשמע, אנחנו רוצים לתת לקק"ל שהוא ישווק את הקרקעות שלו, הם יבואו וישאלו אותך.

יעקב קוינט: אז אני אומר, אני חושב שמה שנעשה ב-1960 היה נכון.

יעקב קוינט: אני חושב שניהול אחיד של הקרקע הוא נכון.

יעקב קוינט: היכולת לתת הנחות, רמ"י לדוגמה נותנת בפריפריה הנחות אזור.

יעקב קוינט: כשאתה בא, אתה רוכש מגרש בשתולה או רוכש בעוטף עזה, אתה מקבל הנחת אזור.

יעקב קוינט: לקק"ל יש בעיה למשל לתת את ההנחות האלה.

ינון אזולאי: שיתמודד.

יעקב קוינט: אני לא רואה את התועלת בזה.

יעקב קוינט: להיפך, אני רואה את היתרונות.

יעקב קוינט: אני אדבר קצת על הסכמי הגג, שאלתם אותי.

יעקב קוינט: סך כול ההתחייבויות בהסכמי הגג, ושאלת קודם מה אנחנו עושים ביתרות הכסף שיש לנו.

יעקב קוינט: למעלה מ-44 מיליארד שקל מההכנסות של רשות מקרקעי ישראל לאור הרשאות להתחייב ולאורך שנים הן לטובת הסכמי הגג.

יעקב קוינט: בהסכמי הגג יש תוכניות פוטנציאליות, תוכניות שעדיין לא אושרו.

יעקב קוינט: בסוף בואו לא נשכח, פקודת העיריות קובעת שהרשות המקומית צריכה לעשות פיתוח ויש לה אגרות והיטלים שהיא אמורה לממן את זה.

יעקב קוינט: רמ"י באה ונותנת 160,000 שקל ליחידת דיור כדי לבצע את הפיתוח בממוצע.

יעקב קוינט: יש מקומות שזה קצת יותר, יש מקומות שזה פחות אבל בגדול אלה הסכומים.

יעקב קוינט: את שאלת מה לעשות ולמה תוכנית מפרץ החדשנות, המימון לא נעשה עכשיו, כי רמ"י, יש לה התחייבויות מאוד כבדות ואלה רק ההתחייבויות של הסכמי הגג.

יעקב קוינט: פינוי בסיסי צה"ל, שוהם, פינוי חלק מבית חולים שיבא.

יעקב קוינט: היה משא ומתן עם בית חולים הדסה.

יעקב קוינט: יש מספר גופים כאלה שרמ"י התקשרה איתם בהסכמים אסטרטגיים כדי לנצל בצורה יעילה יותר את הקרקע שלה, ואם רמ"י תלך עכשיו ותממן את מפרץ החדשנות כשהדירות הראשונות שיהיו שם זה ב-2035, אז היא לא תוכל לבצע פרויקט שמניב יחידות דיור בתקופתה - - -

אלכס קושניר: למה כל כך הרבה זמן, בגלל ניקוי השטח?

יעקב קוינט: כי יש שם גאפ מאוד גדול עד שאתה מעתיק וגם באזור הזה יש יחסית היצע גדול של יחידות דיור המתוכננות של רמ"י, בקריות ובחיפה ולכן הן לא ישווקו.

יעקב קוינט: גם אם זה יתוכנן ויפונה, זה לא בהכרח ישווק מייד.

יעקב קוינט: אני אתן לכם דוגמה את אשקלון.

יעקב קוינט: אתם יכולים לראות כמה רמ"י שמה על מוסדות ציבור שם, 125 מיליון שקל, ישן מול חדש שנותן גם לשכונה הוותיקה אפשרות להתחדש כשעושים את הפרויקטים החדשים.

יעקב קוינט: רמ"י מעבירה קדמי מימון לביצוע תשתיות, תשתיות ת"ל שזה מחלפים.

יעקב קוינט: נכנסו לתוך ממש כל ביצוע הפרויקטים.

יעקב קוינט: זה נותן את אותותיו בשטח.

יעקב קוינט: אתם יכולים לראות את המנופים גם אמנם בראשון, בצריפין אבל גם באופקים, קריית גת, אשקלון, נתיבות.

עופר כסיף: מה לגבי יישובים ערבים?

יעקב קוינט: גם.

יעקב קוינט: אנחנו הולכים לסגור הסכם גג עם אום אל פאחם בשלושה שבועות הקרובים, אבל ישובים ערבים מטבעם, השיווק הוא שונה כי זה בדרך כלל ישובים יותר קטנים.

יעקב קוינט: אנחנו בדרך כלל חותמים הסכמי גג כשההיקפים גדולים של קרקע וגם כשיש קרקע מדינה.

יעקב קוינט: הזכרתי קודם איך הבעלויות בקרקע הגיעו במדינת ישראל.

יעקב קוינט: זה היה דפוס ההתיישבות בעליות הראשונות.

יעקב קוינט: הקרקע במגזר הערבי ברובה היא קרקע בבעלות פרטית ואז רמ"י שחקן פחות משמעותי במקומות האלה, אין לי בדרך כלל הרבה מה לשווק, אבל במקומות שיש אנחנו אמורים לחתום על הסכמי גג נוספים.

יעקב קוינט: אנחנו בקשר עם חסאן טואפרה, היה סגן שלי ברשות החברות.

יעקב קוינט: אנחנו עובדים איתו בתאום מלא ואנחנו מנסים לפתור חסמים, גם חסמים נקודתיים של תשתיות כדי להרחיב את הבניה במגזר הערבי.

יעקב קוינט: אנחנו עושים שם שיווקים אבל זה לא מגיע להיקפים האלה של הסכמי גג.

יעקב קוינט: הסכמי גג זה בדרך כלל במסות הגדולות.

אלכס קושניר: הסכם הגג הראשון שתעשו זה עם אום אל פאחם?

יעקב קוינט: כן.

עופר כסיף: זה גם תלוי בנושא של הרחבת שטחי שיפוט.

יעקב קוינט: נכון.

עופר כסיף: אבל זה כבר נושא קצת שונה.

יעקב קוינט: אם אני על רגל אחת אסכם מה ניתן לעשות, תיכף אני אמשיך לעוד פעילויות, אז אמרתי, באמת ללכת לפריפריה.

יעקב קוינט: אין מה לעשות, צריך למתוח את המרכז.

יעקב קוינט: צפון, דרום, ערים חדשניות, חזון אקולוגי, דיגיטלי.

יעקב קוינט: אפשר לעשות את זה.

אמנון מרחב: זה עוד 20 שנה.

אמנון מרחב: הבעיה היא פה עכשיו, איך פותרים אותה עכשיו.

יעקב קוינט: אני חושב שהותמ"ל הוא פתרון והוא כלי יעיל שייתן לנו פתרון לטווח הקצר.

עופר כסיף: יש המון בעיות איתו בהמשך למה שגם אמרת קודם, גם משום שזה יוצא מהמנגנון של יותר מדי ריכוזיות וזה פוגע בעצם.

עופר כסיף: איך שזה עכשיו מובא, אני מדבר כרגע על החוק המוצע של הותמ"ל, זה דווקא הולך לפגוע באופן ממשי בכוחן של הרשויות המקומיות, וממילא לפגוע ברשויות המקומיות המוחלשות יותר.

יעקב קוינט: אני חושב שלרשויות המקומיות דווקא המוחלשות הסכמי הגג תורמים.

יעקב קוינט: אני יכול לדבר איתך בדוגמאות.

יעקב קוינט: הרשויות דווקא המוחלשות, הסכמי הגג הרבה פעמים נותנים להם עוד אקסטרה סכומים.

ינון אזולאי: יש רשויות מקומיות שאני גם מכיר והיינו בהן.

ינון אזולאי: הם אומרים שההסכמי הגג בעצם הרימו להם את הראש.

אלכס קושניר: אני גם רואה מה קורה באשקלון.

עופר כסיף: הבעיה שצריך לתת עליה את הדעת זה שיש פה העברת סמכויות מהשלטון המקומי למרכזי.

יעקב קוינט: אני חושב שזה לא במקום.

יעקב קוינט: זה במקום ועדה מחוזית שוועדה מחוזית היא אורגן של הממשלה.

יעקב קוינט: זה לא ועדה מקומית.

יעקב קוינט: בסוף צריך להרחיב, להקים גם רשויות, להקים מטרופולינים נוספים, לחזק אותם, לייצר ערים נוספות עם חזון, להעתיק פרויקטים אסטרטגיים.

יעקב קוינט: אמרתי אלטא, אמרתי ינ"ט.

יעקב קוינט: אגב, יש מספר מושבים גם במרכז הארץ שצריך לחשוב על הסדר מיוחד לגביהם, כמו גת רימון, כמו כפר מעש, תלמי מנשה.

עופר כסיף: השאלה שלי, מי עכשיו למשל יקבע מה הם מתחמים מועדפים לפיתוח?

יעקב קוינט: יש הכרזות שמתבצעות בממשלה/קבינט דיור ומשם זה מתגלגל הלאה.

עופר כסיף: הבעיה שעכשיו אם יהיה אכן השינוי כפי שמדברים עליו, זה למעשה יוציא את ההשפעה של הרשויות מהקביעה של מתחמים לפיתוח.

עופר כסיף: זה לא רק העניין של הדיור כמובן.

עופר כסיף: יש פה גם עניין של דברים אחרים שנבנים וזה גם חוזר למה שנאמר קודם ביחס לנושא של הפיתוח.

עופר כסיף: זה גם הנושא של פיתוח מוטה תחבורה וכן הלאה.

עופר כסיף: לפי מה שכרגע עומד על הפרק ניכר שזה הולך לפגוע דווקא ברשויות היותר מוחלשות.

יעקב קוינט: להיפך.

יעקב קוינט: שאלת קודם על המגזר הערבי, אז דווקא המגזר הערבי מאוד תומך בותמ"ל, המגזר החרדי מאוד תומך בותמ"ל.

יעקב קוינט: הרשויות החלשות נהנו מהפיתוח המואץ, גם באוכלוסייה חדשה שהגיעה וחיזקה את המקומות האלה.

ינון אזולאי: אתה מדבר על החוק החדש שעכשיו מביאים אותו.

יעקב קוינט: כן, כן, הותמ"ל.

יעקב קוינט: אגב, הבעיה שלנו בשיווקים היא בהרצליה.

יעקב קוינט: אין לי בעיה עם נתיבות, אין לי בעיה עם אשקלון, אין לי בעיה עם קריית גת.

יעקב קוינט: הבעיה שלי בהרצליה שיש לה אזור תעשייה גדול שמניב לה ארנונה, נמצאת במרכז הארץ, אין בעיות.

יעקב קוינט: דווקא שם הבעיה שלי בשיווקים ולא במקומות האלה.

יעקב קוינט: אמרתי, אנחנו בוחנים את החלופה של הרחבת חלף היטל השבחה, לתת ולייצר את השותפות.

יעקב קוינט: אני כן רוצה בקצרה לעבור אתכם על מספר פעולות שאנחנו עושים אותן.

יעקב קוינט: רמ"י גם נותנת שירותים לציבור, וזה עוד נושא חשוב שאנחנו מנסים לקדם אותו.

יעקב קוינט: אנחנו מנסים באמת להעביר את כל הפעילות שלנו לדיגיטל.

יעקב קוינט: חלק מהפעילות הזאת כבר מתבצעת היום כמו חלק מהעברת הזכויות, סילוק משכנתא.

יעקב קוינט: היום אפשר לבוא, להיכנס לתוך התיק האישי, לראות את המסמכים ההיסטוריים, חוזה מ-1920.

יעקב קוינט: אנחנו עושים את המכרזים.

יעקב קוינט: היום המכרזים הם מכרזים דיגיטליים.

יעקב קוינט: פעם היה צריך למלא חוברת, להגיש אותה.

יעקב קוינט: היום בחלק מהמכרזים זה נעשה באופן מלא דיגיטלי.

יעקב קוינט: ברגע שיהיה בנק שיודע להפעיל אופרציה של ערבות דיגיטלית, מבחינתנו אנחנו נרוץ על ערבויות דיגיטליות, תהליך שמקצה אל קצה הוא נעשה באופן מקוון.

יעקב קוינט: היום אתה צריך להגיע לרמ"י כדי לחתום על היתר לתוספת בניה, על פעילות נוספת שאתה רוצה לבנות.

יעקב קוינט: אנחנו בונים אלגוריתם שייצר ערכי קרקע ושאנחנו נוכל לגזור מהם את התשלום שנדרש לרמ"י.

יעקב קוינט: אנחנו ננסה לעשות את הפעילות הזאת באופן מיידי.

יעקב קוינט: יש פה נציגי מינהל תכנון.

יעקב קוינט: אנחנו עובדים איתם על ממשק משותף, שברגע שתוגש הבקשה, הכול גם ייעשה בצורה דיגיטלית.

יעקב קוינט: זה יאפשר לנו לעשות את זה בצורה מהירה.

יעקב קוינט: משקית, תחשבו על התועלת.

יעקב קוינט: לא נצטרך להמתין לשמאי, לא נצטרך להמתין לשומה, הפעילות הזאת תתבצע באופן מהיר.

יעקב קוינט: זה מערכות מורכבות שאנחנו עובדים עליהן, מנסים לשפר אותן.

ינון אזולאי: אגב, קיבלתי שאלה בזמן שהדיון נעשה, שאומרים שיש להם תוכניות על השולחן שלכם, מחכים לחתימה.

ינון אזולאי: יזמים אומרים שיש לך תוכניות שלהם שאמורים להיות בחתימה אצלך.

ינון אזולאי: אולי כדאי שתבדוק את זה ולא לחכות.

יעקב קוינט: קודם כל זה נכון, יש תוכניות לחתימה.

יעקב קוינט: אני אתמול לא הייתי.

יעקב קוינט: אני לא ראיתי.

יעקב קוינט: זה תהליך כזה שעובר.

ינון אזולאי: אומרים שזה מספר חודשים.

ינון אזולאי: אני מאמין שאתה לא מחכה לדיגיטלי.

יעקב קוינט: לא, אבל אנחנו באמת עובדים היום על מערכת שלא יצטרכו חתימה - - -

ינון אזולאי: אבל זה מעכב כרגע.

יעקב קוינט: היום באמת התהליך הוא תהליך בעייתי כי הוא תהליך שהחוזה עובר מהמחוז, חותם עליו במחוז ואז עובר לחשב ועובר אליי ומישהו גם מסתכל עליו.

יעקב קוינט: אנחנו עובדים על מערכת שהיא תהיה דיגיטלית, שכל אחד יוכל לחתום עליה בצורה דיגיטלית במקביל ואז זה לא פיזית עובר מאחד לשני.

ינון אזולאי: אני מציע בשביל לזרז את זה, אם יש כרגע כאלה שקיימים על השולחן, אפשר לזרז.

יעקב קוינט: אם יש משהו ספציפי שאתה יודע שממתין - - -

ינון אזולאי: לא, אין לי משהו ספציפי.

ינון אזולאי: קיבלתי אחד או שניים.

יעקב קוינט: אמרת ששאלת, אני מוכן לבדוק אותה.

יעקב קוינט: אני לא יודע על דברים שממתינים.

ינון אזולאי: אני לא בא ספציפי.

ינון אזולאי: גם אם יש לי ספציפי, אני לא מעביר לך.

ינון אזולאי: אני אומר את האמת, אם גם עכשיו היה לי משהו ספציפי, אני לא אעביר לך.

ינון אזולאי: קיבלתי משני אנשים או שלושה, בלשכה אצלי קיבלו כששמעו את הדיון.

ינון אזולאי: זה לא מעניין כי לא באתי לדבר בשבילם.

ינון אזולאי: אני שגריר של כולם.

יעקב קוינט: אשמח לשמוע גם אם יש דברים, כי יכול להיות שצריך לבדוק בתהליך איפה זה נמצא.

ינון אזולאי: בסדר גמור.

יעקב קוינט: כמו שאתם יודעים, אחד התפקידים לפי חוק של רמ"י זה גם סילוק פולשים ושמירה על קרקעות, גם פעילות מורכבת שאנחנו עושים אותה.

יעקב קוינט: היום יש לנו כלים משפטיים שהכלים האלה דומים לכלים כמו שיש לאדם פרטי לעשיית דין עצמי.

יעקב קוינט: כחריג לחוק, שסכסוכים מבוררים בבתי משפט, כשמישהו ייכנס אליך הביתה, תצא ממנו והוא יכנס אליך, יפלוש אליך הביתה, יש לך את האפשרות לתפוס אותו ואפילו להפעיל כוח בצורה סבירה כדי לסלק אותו אם זה נעשה תוך 30 יום, סעיף 18(ב) לחוק המקרקעין.

יעקב קוינט: למדינה יש חריג לזה ופרקי הזמן הם קצת ארוכים, אבל גם אותם לא תמיד אנחנו תופסים כי צריך באמת לפקח על כל השטחים הפתוחים במדינת ישראל.

יעקב קוינט: אנחנו עובדים היום עם מערכת, אנחנו מנסים שזה יקרה עם חברת רפאל שאני נחשפתי למערכת הזאת בתפקידי הקודם, הצבא עובד איתה, של זיהוי שינויים בקרקע, אלגוריתם שמאפשר לנו לנתר ולראות את הפעילות הזאת, כך שאנחנו במקום סיורים בשטח נוכל לקבל את המידע הזה ולהפעיל - - -

ינון אזולאי: כן, אבל היום מעלים רחפן.

יעקב קוינט: צריך על 22 מיליון דונם לעשות את זה.

ינון אזולאי: אבל איפה יש לך מקומות יותר מועדים, פחות מועדים?

יעקב קוינט: אי אפשר לדעת.

יעקב קוינט: אתה הולך על הנגב ולפעמים זה באזורים צפופים.

יעקב קוינט: מגרש פנוי בגבעת שמואל יכול להיות.

ינון אזולאי: האמת, כשאני אמרתי לך אשדוד, לא סתם אמרתי, כי באמת לא הבנתי.

ינון אזולאי: זה ממש ליד אלתא, מקום אסטרטגי מצד אחד, הרכבת עוברת.

ינון אזולאי: איך ביום בהיר אתה בא, וואלה, כבר נמצאים שם כמה שנים.

יעקב קוינט: זאת הבעיה ופה אנחנו בדיוק מנסים, כי אם אתה נמצא כמה שנים, אני צריך לקחת אותך לבית משפט.

יעקב קוינט: לקחת אותך לבית משפט זה סיפור של 10–15 שנה וזה סיפורים הרבה יותר מורכבים של פינויים מאשר הכלים הפשוטים.

יעקב קוינט: כדי להגיע לכלים הפשוטים אנחנו נפעיל את המערכת הזאת.

יעקב קוינט: זאת המערכת, אתם יכולים לראות איך היא עובדת.

יעקב קוינט: אם אני אסכם, אנחנו לא מתחמקים מאחריות אבל השוק הוא שוק רחב.

יעקב קוינט: יש הרבה שחקנים שמשפיעים על השוק הזה ועל מחירים.

יעקב קוינט: אנחנו צריכים לעשות כדי לשווק כמה שיותר.

יעקב קוינט: אני חושב שיש מאמץ גדול שרמ"י עושה, משרד השיכון, כל השחקנים.

יעקב קוינט: עובדי רמ"י עושים לילות כימים כדי לעמוד במשימות כאלה.

יעקב קוינט: כמו שראיתם, זה חריג גם ביחס לשנים קודמות.

יעקב קוינט: הפעילות הזאת נעשית.

יעקב קוינט: היא לא יכולה לבדה להשפיע.

יעקב קוינט: כל הפעולות האלה הן פעולות טקטיות לטווח הקצר-הבינוני.

יעקב קוינט: לטווח הארוך, אסטרטגי צריך לחשוב על מהלכים נוספים.

יעקב קוינט: אמרתי, ערים חדשות ולמתוח את המרכז.

יעקב קוינט: זה יקרה רק עם תעסוקה ותחבורה נגישה, יכול להיות איזו יצירת שותפות על ידי הרחבת החלף היטל השבחה, התשלומים שאנחנו מעבירים לרשויות המקומיות, פינויים אסטרטגיים, תהליכים אסטרטגיים, להרחיב אותם, אלתא, ינ"ט, מושבים שצריך לחשוב על מיקומם, אולי במרכז הארץ גם אם הם פחות מתאימים בדפוס שהם מתנהלים היום, ותוכניות מיועדות לאוכלוסייה, אבל זה פחות בטווח הארוך, יותר בטווח הקצר.

אלכס קושניר: יענקי, תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול שאלה כללית.

אלכס קושניר: כולנו מבינים שיש פעם בין היצע לביקוש וכולנו מבינים שאנחנו תוך 20 שנה צריכים פחות או יותר להכפיל את כמות יחידות הדיור שיש היום בישראל במלאי.

אלכס קושניר: היום יש 2.7 מיליון יחידות דיור בישראל ועם קצב גידול האוכלוסייה, אז תוך 20 שנה אנחנו נצטרך לבנות עוד תל אביב, עוד ירושלים.

אלכס קושניר: השאלה היא האם יש איזשהו תכנון אסטרטגי של הדבר הזה מתוך הבנה שאם לא נעשה את זה, אז אנשים פה יגורו ברחוב פשוט.

יעקב קוינט: יש קודם כל תוכניות מתאר שבאמת מתייחסות, ועושות את זה מוסדות התכנון.

יעקב קוינט: יש גם החלטות ממשלה שלוקחות את זה, גם את קצב השיווקים, החלטה 2457, 2458 של קבינט הדיור, החלטות מ-2018 שלוקחות בחשבון.

יעקב קוינט: אם אתה שואל את דעתי, אני חושב שיכול להיות שהיה צריך להרחיב את ההיקפים אבל כמו שאמרתי, שרשרת הייצור היא שרשרת ארוכה שמתחילה מסקרים דרך פדיון, מחייבת תכנון מתאים ורק אז מגיעה לשיווק, אבל התהליך הוא תהליך שהוא לא נעשה ביום אחד וכדי לשנות את המגמות פה זה נושאת מטוסים.

יעקב קוינט: זה לא דברים שקורים מהיום למחר.

יעקב קוינט: כדי לעשות את זה צריך באמת להיכנס להליכי תכנון מואצים כדי להגיע באמת להיקפים יותר גדולים.

אלכס קושניר: אני אגיד לך מה, אני בטוח שגם לפני עשר שנים ישבו פה אנשים אחרים ואמרו את אותן מילים, שזה נושאת מטוסים.

ינון אזולאי: אגב, יענקי נמצא כבר 12 שנה שם, אם אני לא טועה, לא?

אלכס קושניר: לא, יענקי חצי שנה בתפקיד.

ינון אזולאי: לפני כן, בתוך המערכת.

ינון אזולאי: יועץ משפטי.

אלכס קושניר: זה נכון שצריך להזיז את הספינה אבל צריך להתחיל להזיז אותה.

אלכס קושניר: לפני שאני נותן לחבר'ה לשאול שאלות, משרד השיכון, האם אצלכם מתבצעת איזושהי עבודה משמעותית בנושא הזה מתוך איזושהי ראיה אסטרטגית שאם אנחנו לא נתכנן לפחות ולא נגיע למצב שיש לנו 75,000–80,000 התחלות בניה בשנה, אז אנחנו פשוט נשאיר פה אנשים בלי בית, וזה לא משנה אם זה בשכירות או בבעלות.

אלכס קושניר: פשוט לא יהיה איפה לגור.

אריאל רוזנברג: אני מנהל אגף בכיר שיווק במשרד הבינוי והשיכון, שיחד עם רשות מקרקעי ישראל משווק תוכניות ברחבי הארץ, ובמסגרת התפקיד שלי גם אחראי על כל תוכניות הדיור בר השגה, מחיר למשתכן, מחיר מופחת, מחיר מטרה שהייתה וחוזרת עכשיו.

אריאל רוזנברג: המשרד בהחלט בודק את הדברים האלה כל העת.

אריאל רוזנברג: מתכננת המשרד עובדת על תוכניות שכחלק מהליך התכנון יגיעו לידי שיווק בסוף התהליך בעוד מספר שנים.

אריאל רוזנברג: ברור לנו שקצב התחלות הבניה צריך לגדול לאור הגידול באוכלוסייה.

אריאל רוזנברג: הדברים האלה נלקחים בחשבון באופן רציני.

אריאל רוזנברג: יש תוכניות עבודה רב שנתיות.

אלכס קושניר: כשאתם בודקים את העבודות האלה הרב שנתיות, אני בטוח שאתם עושים תכנון מול ביצוע.

אלכס קושניר: אם זה רב שנתי, אז כל שנה אתם בודקים את עצמכם אחורה.

אלכס קושניר: מה מצבכם מבחינת תכנון מול ביצוע?

אריאל רוזנברג: את הנתונים במלואם אני לא מכיר כי בסוף זה לא באגף שלי, זה המתכננת האדריכלית ורד סלומון, אבל בסופו של דבר יש בלאי שגם יענקי דיבר עליו.

אריאל רוזנברג: בסוף הביצוע הוא אצלי.

אריאל רוזנברג: מה שעובר את התחנות, בסוף כמה משווקים.

אריאל רוזנברג: זה מה שצריך להימדד אני חושב גם במשרד וגם רמ"י.

אלכס קושניר: מה היעד שלכם לשנה?

אריאל רוזנברג: היעד לשנת 2021 של משרד הבינוי והשיכון בלבד זה 31,000, כאשר זה כבר עלה מתחילת שנה באיזה 2,000 יחידות דיור.

אלכס קושניר: זה בנוסף למה שרמ"י עושה?

אריאל רוזנברג: לא, זה חלק מהתוכנית הכוללת של רמ"י.

אלכס קושניר: אני יכול לקבל מספר אחד, מה היעד של מדינת ישראל לשיווק הדירות השנה?

יעקב קוינט: יש החלטת ממשלה שקובעת יעד של 70,000 יחידות דיור.

ינון אזולאי: זה ב-2018.

יעקב קוינט: נכון.

ינון אזולאי: מ-2018 ירד אחר כך ל-56,340 ב-2019, ב-2020 ל-50,600 ועכשיו אנחנו ב-31,700, כלומר זה רק הולך ויורד.

יעקב קוינט: אם יעבור חוק הותמ"ל וייתן לנו את האפשרות, אם יתנו לנו לתת - - -

ינון אזולאי: אבל איך אתה מסביר את זה, שנה שעברה ולפני שנתיים זה לא עבר.

יעקב קוינט: אני יודע להסביר על מה שאני אחראי.

יעקב קוינט: אני לא יודע להסביר על מה שלא.

יעקב קוינט: גם הצבר הוא צבר שאני לא אחראי עליו ואני עושה את המאמץ כדי לעמוד ביעדים.

ינון אזולאי: 70,000 יחידות דיור שהיה ב-2018 וירד עד כדי פחות מחצי - - -

יעקב קוינט: קודם כל זו הייתה ממשלה לא יציבה.

יעקב קוינט: היה תקופת קורונה.

ינון אזולאי: 19' לא היה קורונה, אתה מסכים.

יעקב קוינט: 20' אני מסתכל.

ינון אזולאי: אני מסתכל גם על 19'.

יעקב קוינט: 19', אני הייתי ברשות החברות, עבדתי על הפרטת התעשייה האווירית, נמל חיפה והדואר.

ינון אזולאי: אז למה התערבת?

ינון אזולאי: תן לנו לשאול אותו.

יעקב קוינט: יש לך הרבה שאלות אליי.

ינון אזולאי: שאלנו אותו, אתה עונה, אז אני ממשיך איתך.

ינון אזולאי: אני שואל אותו.

אריאל רוזנברג: חשוב לומר שהמשרד ורמ"י וגם הממשלה, חלק גדול מדיוני התקציב עכשיו היו באמת מאוד משמעותיים והשר והמנכ"ל מאוד רתומים לנושא הדיור, כי ללא ספק יש משבר דיור סביבנו.

אריאל רוזנברג: אפשר להתווכח על התארים.

ינון אזולאי: אני שואל אותך, תתנתק רגע.

ינון אזולאי: יש שר שבאמת לא היה אכפת לו ולא עשה את זה?

ינון אזולאי: הרי כולם היו עושים את זה וכולם, אנחנו יודעים, היו באים לפה.

אריאל רוזנברג: אני לא איש פוליטי כמובן.

ינון אזולאי: אני לא מדבר איתך על פוליטי.

ינון אזולאי: מה אתה רואה פתאום שהפעם אתה חושב, תשמע, הפעם אנחנו אומרים לכם שיהיה מספר דירות השנה ועוד שנתיים ועוד שלוש ועוד ארבע זה בטוח יהיה.

ינון אזולאי: אמר היושב-ראש, לפני עשר שנים היו פה ובטוח אמרו אותו דבר.

ינון אזולאי: זו השאלה.

אריאל רוזנברג: כפקיד מקצועי אני חושב שההחלטות שהתקבלו בשבועות האחרונים הן החלטות טובות שהן טיפלו לכל אורך השדרה של הבעיות בשוק הדיור לא מספיק.

אריאל רוזנברג: יש גם כמובן דיונים תקציביים מול אגף תקציבים.

אריאל רוזנברג: חלק מהדברים שרצינו לא קיבלנו אבל הגענו גם להישגים משמעותיים.

אריאל רוזנברג: אני רק חוזר שנייה אחת לשאלה הקודמת של יושב-ראש הוועדה ושלך.

אריאל רוזנברג: צריך לזכור שבסוף עם כל החשיבות של השיווקים של המדינה, בסוף אנחנו לא שחקן לבד פה.

אריאל רוזנברג: מקובל היה בשנים הקודמות ובטח אמנון מרחב, מנכ"ל התאחדות בוני הארץ יגיד משהו אחר, אבל היה מקובל ש-50% מיחידות הדיור משווקות סדר גודל על קרקעות מדינה ו-50% על קרקעות פרטיות, כלומר אם אנחנו נציב יעד של 60,000–70,000 יחידות דיור ונשווק 40,000–45,000 יחידות דיור בפועל עסקאות שיעשו, אז המצב הוא לא רע בכלל.

אריאל רוזנברג: הלוואי שנגיע לזה.

אלכס קושניר: רגע, אני לא מבין.

אלכס קושניר: אתה אומר שמספיק שהמדינה תשווק 40,000 יחידות דיור?

אריאל רוזנברג: רגע, אז אני מדייק.

אריאל רוזנברג: אמרתי, המדינה צריכה לשאוף הכי גבוה.

אלכס קושניר: אבל אתה שנה שעברה שיווקת 56,000 יחידות דיור.

אריאל רוזנברג: שנה שעברה הייתה שנה מורכבת.

אלכס קושניר: ואנחנו נמצאים במשבר מאוד קשה.

אריאל רוזנברג: חד משמעי.

אלכס קושניר: אז אתה אומר ש-40 זה מספיק?

אריאל רוזנברג: לא, לא.

אריאל רוזנברג: אני אדייק את דבריי.

אריאל רוזנברג: אגב, כשמדברים על שיווקים של המדינה, אני אולי יורה לעצמי ברגל, זה לא עסקאות בפועל.

אריאל רוזנברג: זה ששיווקנו 60,000 יחידות דיור, בסופו של דבר לא כל העסקאות מגיעות למרות שבתקופה האחרונה כמו שיענקי גם ציין, כל יחידת דיור משווקת - - -

ינון אזולאי: אז המספרים האלה זה סתם.

יעקב קוינט: אני אעזור לאריאל.

יעקב קוינט: נגיד אילת, מה לעשות, חם שם והנה עכשיו היה מכרז, הכול נתפס.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול כמה מילים?

אלכס קושניר: כן, בקשה מאיר.

מאיר יצחק הלוי: אני קודם כל מתנצל שיצאתי.

מאיר יצחק הלוי: היה לנו פה שיח מאוד מעניין בוועדת כנסת בנושא תרבות השיח במשכן הכנסת, נושאים חשובים.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד משהו, מנכ"ל רמ"י.

מאיר יצחק הלוי: אני מכיר את יענקי הרבה מאוד שנים.

מאיר יצחק הלוי: עבדתי עם רמ"י הרבה מאוד שנים באינטנסיביות מרובה.

מאיר יצחק הלוי: שמעתי שקצת נפגעתם ממה שאמרתי בדיון הקודם שלא היית, אז אם נפגעתם והפנמתם, אני שמח על כך.

יעקב קוינט: יש ארגון ויש אנשים שעמלים ואתה מכיר את האנשים שעבדו מולך.

מאיר יצחק הלוי: אמרתי שאני מאוד מכבד ומעריך את האנשים.

מאיר יצחק הלוי: זה מופיע בפרוטוקול בצורה ברורה.

מאיר יצחק הלוי: אין שום עניין אישי, הדגשתי ואמרתי זאת.

מאיר יצחק הלוי: אני מצטער שלא הייתי.

מאיר יצחק הלוי: אם התשובות ניתנו, אתם לא חייבים להשיב לי, אני אשמע מהיושב-ראש אחרי זה.

מאיר יצחק הלוי: עדיין אני שואל מה אתם בוחנים כהצלחה שלכם?

מאיר יצחק הלוי: כרשות מקרקעי ישראל, מה אתם בוחנים כהצלחה שלכם?

מאיר יצחק הלוי: תמיד אני אומר, מה מנהל צריך להציג כדי להגיד הצלחתי בתפקיד?

מאיר יצחק הלוי: מצב קופתי ראוי להערכה?

מאיר יצחק הלוי: איפה סימני ההצלחה?

מאיר יצחק הלוי: או תושבי מדינת ישראל שקיבלו מענים.

מאיר יצחק הלוי: זה מה שרציתי להעלות כשאלה.

מאיר יצחק הלוי: האם הנושא הקופתי או השיווקי, כי המספרים הם מספרים שרצים ואני יודע להגיד בוודאות מלאה, אין שום מספר מדויק.

מאיר יצחק הלוי: אתה לא יודע לתת אותו ואף אחד לא יודע לתת אותו.

מאיר יצחק הלוי: יש הערכות על הזרם הזה, תלוי מתי אתה בוחן את זה.

יעקב קוינט: לא, בנקודה אני יודע לתת נקודות מדויקות.

יעקב קוינט: השאלה היא מה הנקודה שאתה בוחן אותה.

מאיר יצחק הלוי: זו הדרך להגיד אני לא יודע, וזה בסדר.

מאיר יצחק הלוי: השאלה שאני שואל, בסוף אני רואה ואמרתי את זה בישיבה הקודמת.

מאיר יצחק הלוי: קרקעי המדינה הם משאב של תושבי המדינה והם צריכים לחזור לתושבי המדינה, בעיקר לכאלו שכל כך זקוקים לזה.

מאיר יצחק הלוי: השאלה אם זה המדידה או המצב הקופתי?

מאיר יצחק הלוי: מאיפה זה בא לי?

מאיר יצחק הלוי: זה בא לי באופן מאוד בוטה אדוני היושב-ראש, מסיפור שדה דב.

מאיר יצחק הלוי: סיפור שדה דב, מה שעמד לנגד העיניים זה לראות 16,000 יחידות דיור.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, חלפו שנתיים וחודש, עוד לא תקעו מסמר שם.

יעקב קוינט: לא, יש שם עבודות פיתוח.

מאיר יצחק הלוי: שום דבר לא קורה שם.

יעקב קוינט: אני לא יודע מתי היית שם פעם אחרונה.

יעקב קוינט: החודש נסגר מכרז ל-2,000 יחידות דיור.

מאיר יצחק הלוי: שום דבר לא קורה שם.

מאיר יצחק הלוי: אתה יכול להגיד מה שתגיד.

יעקב קוינט: לא, לא, לא, יש חוברת.

יעקב קוינט: המכרז נסגר ב-27 באוגוסט נדמה לי.

מאיר יצחק הלוי: יענקי, אני שואל, בשנתיים האלה המסלול היה יכול להישאר, הייתם ממשיכים את כל מה שאתם עושים ונותנים לתושבי אילת בעיקר החולים תנאים להנגיש אותם לבתי חולים בצורה מסודרת, אבל לא קורה שם שום דבר, למה?

מאיר יצחק הלוי: כי מה שעמד לנגד העיניים זה באמת אותו מספר 16,000 יחידות ואותם 22 מיליארד שקל שסיפר קודמך, ידידי עדיאל, שהמינהל הולך להרוויח או לגלגל במתחם הזה.

מאיר יצחק הלוי: אני חייב להגיד לך משהו, אדוני היושב-ראש.

מאיר יצחק הלוי: 22 מיליארד שקל בשדה דב, קיבלנו אישור לשאטל, אוטובוס אדום לקחת חולים, שעולה בשנה פחות ממיליון שקל.

מאיר יצחק הלוי: אני מתווכח על המיליון השקל כשמדברים מצד שני על 22 מיליארד שקל משדה דב.

מאיר יצחק הלוי: תגיד לי שאני יכול להישאר רגוע בסיטואציה כזו?

מאיר יצחק הלוי: אל אפילו תנסו.

מאיר יצחק הלוי: זה פשוט מצב בלתי נסבל מבחינתנו ולכן מה שהצבתי פה זה לא עכשיו את האנשים.

מאיר יצחק הלוי: אני לא במשחק הזה בכלל.

יעקב קוינט: לא, אבל אתה יודע שהוויכוח שלך הוא לא איתנו על המיליון שקל.

מאיר יצחק הלוי: אני הפכתי להיות מומחה לענייני שדה דב, אז אני יודע בדיוק עם מי הוויכוח.

מאיר יצחק הלוי: בשורה האחרונה, לא קורה שום דבר והנה אני אומר עכשיו, לא יקרה בחמש שנים הבאות כלום והשדה יישאר שדה שדרדרים וקוצים גדלים בו לעוד הרבה מאוד שנים.

מאיר יצחק הלוי: זה דבר אחד.

מאיר יצחק הלוי: מה שאני רוצה לבקש, וזה מה שאמרתי גם בישיבה, תנסו להיות ארגון יותר משתף וזמין לרשויות המקומיות.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר לך את זה מהמבט שלי ואתה יודע, אין לנו שום בעיות אישיות.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו ביחסים נפלאים עם כולם.

מאיר יצחק הלוי: תנסו להיות ארגון יותר נגיש, יותר זמין, יותר רך, יותר מקבל, יותר מזמין, יותר חשוף.

מאיר יצחק הלוי: אלה דברים שברשויות צריכים כי אתם נתפסים כמשהו מאוד נוקשה, מאוד קשה.

מאיר יצחק הלוי: אני מציע לך את זה כמנכ"ל.

מאיר יצחק הלוי: אני מביא את זה מהמקום שלי כמנהל שמנהל הרבה מאוד שנים מערכות, אז קחו את זה בחשבון.

מאיר יצחק הלוי: אני נותן לכם זווית שבסוף ממנה יצמחו רק דברים טובים.

מאיר יצחק הלוי: במקום שיש שיתופי פעולה, במקומות כאלו צומחים דברים יותר טובים.

מאיר יצחק הלוי: הדבר השלישי אם אני כבר יושב כאן, בכל זאת מסתכלים עליי גם תושבי העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: ספר לנו מה קורה עם חיל הים?

מאיר יצחק הלוי: יש תוכנית משנת 2004 לצמצם את חיל הים באילת.

מאיר יצחק הלוי: היה פעם מפקד לחיל הים, קראו לו דודו בן בעש"ט.

מאיר יצחק הלוי: איתו אני סגרתי ב-2004 שמכנסים את חיל הים.

מאיר יצחק הלוי: עד היום כולם מסכימים אבל רבים שם על כמה גרושים.

אלכס קושניר: מי שעכשיו מפקד חיל הים, באותה תקופה היה טוראי.

מאיר יצחק הלוי: ה-22 מיליארד שקל, אם חסר 20–30 מיליון שקל, תיקחו את זה מה-22 מיליארד שקל.

מאיר יצחק הלוי: הרי לא תרגישו את זה, אפילו לא מכה קלה בכנף.

יעקב קוינט: אני אתחיל מההתחלה לסוף, אז קודם כל שאלת איך אנחנו בוחנים את עצמנו.

יעקב קוינט: אחד, אנחנו בוחנים את עצמנו במספר יחידות הדיור שאנחנו בסופו של דבר מוציאים לשוק.

יעקב קוינט: אגב, לא רק ביחידות דיור, גם במטר לתעסוקה, גם בתשתיות שאנחנו עושים, בכל אחד מהפרמטרים שהחוק קבע שאנחנו צריכים לספק אותם לפי המטרות והייעודים שהחוק קבע לנו לספק לצרכי הציבור ובשמירה לדורות הבאים.

יעקב קוינט: שאלת לגבי התמורה.

יעקב קוינט: אנחנו מתחילת השנה ב-10.1 מיליארד שקל הכנסות של רשות מקרקעי ישראל.

יעקב קוינט: אנחנו אפילו לא חברה ממשלתית.

יעקב קוינט: הכסף הזה, היתרה שלו הולכת לבעלים, לקק"ל, לאוצר המדינה לכיסוי הגרעון.

יעקב קוינט: כשאנחנו יכולים, אנחנו משתמשים בזה כפיתוח.

יעקב קוינט: כשאתה פנית אליי וביקשת ממני קדם מימון של חמישה מיליון שקל לעשות את הפיתוח, אתה קיבלת את זה מיתרות ומהצבע שיש לשנים קודמות.

יעקב קוינט: שאלת לגבי שדה דב.

יעקב קוינט: שדה דב, יש מכרז.

יעקב קוינט: הנה חבר הכנסת ינון אזולאי בדק ויש חוברת.

יעקב קוינט: המכרז נסגר בסוף אוגוסט, 2,000 יחידות דיור.

יעקב קוינט: אנחנו מקווים להוציא עוד מנה השנה אם נצליח.

יעקב קוינט: יש בשטח עבודות.

יעקב קוינט: צריך לעשות שם טיהור הקרקע.

יעקב קוינט: יחסית השטח הזה לא דורש הרבה עבודה לפיתוח.

מאיר יצחק הלוי: העבודה הראשונה שעשיתם, הבאתם דחפור יום אחרי ה-1 ביולי וחתכתם את המסלול.

מאיר יצחק הלוי: צילמתי את זה.

יעקב קוינט: שדה דב זה פתרון במרכז הארץ, שטח מופר שניתן לבנות בו 16,000 יחידות דיור, תרומה מאוד משמעותית למשבר הנוכחי ושדה דב יקרה.

יעקב קוינט: לגבי הפתרון והנושא של אלעל, ממשלת ישראל קיבלה את ההחלטה לגביו, אתה מכיר את הדיונים.

מאיר יצחק הלוי: המפתח של דבריי ובזה אני מסיים, אדוני היושב-ראש, ברגע שמי שבוחן אותך זה אגף התקציבים ולא גורם אחר, מאותו רגע אני חושב שיש לנו בעיה בניווט של הרשות.

מאיר יצחק הלוי: זה מה שאני רוצה לומר.

יעקב קוינט: הכסף משמש לפיתוח של הפרויקטים הבאים ואני אמרתי גם פה בדבריי שאנחנו בוחנים למשל את הנושא חלף היטל השבחה שאתה יודע שגם הוא שותפות.

יעקב קוינט: יכול להיות שצריך לשבת ולחשוב איך מחלקים את התמורות האלה בצורה שונה.

יעקב קוינט: זו גם מחשבה שצריך לחשוב עליה ויכול להיות שלייצר אינסנטיב לרשות המקומית כדי שהיא תוכל בגמישות רחבה יותר לעשות את הפעילות הזאת.

מאיר יצחק הלוי: לזה התכוונתי.

יעקב קוינט: מה הייתה השאלה השלישית?

מאיר יצחק הלוי: על חיל הים אבל זה לא הנושא.

יעקב קוינט: יש שיתוף פעולה הדוק בינינו לבין משרד הביטחון, מנכ"ל משרד הביטחון אמיר אשל.

יעקב קוינט: היה באמת איזה קונפליקט בינינו למערכת הביטחון לגבי התמורות של פינוי הבסיסים.

יעקב קוינט: אני מאמין שבחודשים הקרובים אנחנו נסיים הסכם עם משרד הביטחון על פינוי בסיס חיל הים באילת, אבל יש יתרה מאוד גדולה לשיווק - - -

אלכס קושניר: זה למגורים או שזה למשהו אחר?

מאיר יצחק הלוי: מגורים, שכונה מאוד אקסקלוסיבית.

יעקב קוינט: יתרה גדולה של שדה התעופה הישן באילת.

יעקב קוינט: אנחנו רק עכשיו הוצאנו שיווק והוא נתפס יפה מאוד לפני כחודש ואנחנו מתכוונים להוציא יתרות נוספות באילת עד סוף השנה.

יעקב קוינט: אילת אטרקטיבית ומושכת לא רק תיירים, גם אוכלוסייה שתעבור לעיר הזאת.

אלכס קושניר: רק נשאר לשפר את הכביש והכול יהיה בסדר.

אלכס קושניר: ווליד טאהא.

וליד טאהא: תודה רבה היושב-ראש.

וליד טאהא: אני רוצה להמשיך את חברי בעניין מידת ההבנה של רמ"י לצרכים השונים של החברות בישראל, של הרשויות בישראל.

וליד טאהא: אני אתמקד בסוגיית זכאות לבני מקום.

וליד טאהא: זו סוגיה שהיא מלווה את הרשויות הערביות במגעים מול רמ"י על מכרזים של חלוקת חלקות אדמה ו/או חלוקת דירות למשתכן בהמשך במשרד השיכון.

וליד טאהא: יש שם קריטריון כאילו מה שמתאים לרמת אביב צריך להתאים לג'סר א-זרקא וכפר קאסם, וזה מזעזע.

וליד טאהא: למה אני אומר את זה?

וליד טאהא: כי יש הבדלי תרבות בתחום המגורים אצל שתי החברות, הערבית והיהודית.

וליד טאהא: בחברה היהודית אתה יכול לגור באילת, אחרי כמה שנים לעבור לקריית שמונה ועוד פעם לבוא למרכז הארץ ועוד פעם לחזור לאילת, ואילו אני נולד בכפר קאסם ומת בכפר קאסם.

וליד טאהא: אני לא מתנייד בין ערים.

וליד טאהא: 99% מהחברה הערבית בישראל נולד ביישוב שלו ונקבר ביישוב שלו, ועל כן אני אומר, איפה ההיגיון לבוא לקבוע זכאות לבני מקום, בין אם בחלוקת קרקע במכרזים או בחלוקת דירות למשתכן, ולא משנה מה השם של הפרויקט, לקבוע זכאות לבני מקום כאילו כל הארץ היא זהה?

וליד טאהא: למה צריך לקבוע 50/50 ביישוב ערבי שאנחנו יודעים שתרבותית זה לא עובד?

וליד טאהא: מה אנחנו רוצים להשיג?

וליד טאהא: אני באופן אישי מטפל בזה מול משרד השיכון, מול קמיניץ, מול כולם.

וליד טאהא: אתה שמעת על זה אני מניח, גם על הדרישה שלי לשנות את הטמטום הזה.

וליד טאהא: למה ג'סר א-זרקא וכפר קאסם צריכות להיות כמו רמת אביב ורעננה?

וליד טאהא: אנחנו לא דומים בתרבות הדיור.

וליד טאהא: אנחנו מתים באותו מקום.

וליד טאהא: אנחנו לא מתניידים בין ערים כמשהו שבדרך כלל קורה בתוך החברה.

וליד טאהא: להיפך, הנושא הזה דווקא מביא לתופעות שאנחנו רוצים להילחם בהם בחברה הערבית, על כן הנושא הזה צריך לקחת מימד של התחשבות גם בתרבות, גם ברשות.

וליד טאהא: הוא אמר דברים נכונים.

וליד טאהא: יש הרגשה שאתם אטומים לצרכים של הרשויות ושל החברות.

וליד טאהא: באולם אחר מתנהל דיון על הותמ"ל, שאנחנו רוצים אותו בכל כוח כי אנחנו רוצים לקדם תכנון ולהכניס אל תוך תוכניות המתאר עוד דירות שמאוימות בהריסה.

וליד טאהא: נושא זה חשוב לדיון וחשוב לבחינה מחדש מתוך הבנת צרכים ולא מתוך קביעת כללים על כולם.

וליד טאהא: תודה רבה.

אלכס קושניר: יענקי, אתה רוצה לענות בקצרה?

יעקב קוינט: כן, אני אתייחס.

יעקב קוינט: קודם כל לסוגיה של בני מקום, כמו שציינת היא סוגיה בהחלט גם משפטית.

יעקב קוינט: אני אתייחס אליה בפן הכללי ולא רק בפן הפרטני של האוכלוסייה הערבית.

יעקב קוינט: כשאתה אומר שבני מקום ואתה לוקח קרקע, הטיבו לבטא את זה קודם, שהיא משאב של כלל הציבור ואתה בא ואתה מייחד את זה, סתם כדוגמה, הוד השרון, יש לה עתודות גדולות ומצד שני נניח אחרות אין בהם, אז בן הוד השרון ייהנה מהשיווק שיש בהוד השרון, שהקרקע היא בכלל קרקע מדינה, ואחרים לא ייהנו מהקרקע הזאת, לכן הנושא הזה של בני מקום, מצד שני יש תופעות חברתיות, אנחנו בטח לא מתנגדים אליהן וזורמים איתן, של ילדים שרוצים לגור ליד הוריהם ולכן אנחנו מאפשרים את זה במינון מסוים.

יעקב קוינט: אני אקדים ואני אומר, אתה מן הסתם יודע, אנחנו פועלים כדי להגדיל את שיעור בני המקום במגזר הערבי ואמורה לעלות כזאת החלטה למועצת מקרקעי ישראל, אבל חשוב להבין גם את הצד השני של המטבע.

וליד טאהא: הייתה הצעה שלא נראית לנו.

יעקב קוינט: היא נדונה באמת כמו שאמרת, כי היא בעיקר משפטית אבל היא לפחות זוכה לתמיכה שלנו.

יעקב קוינט: חשוב להבין גם את הצד השני של המטבע, כי כשאתה אומר שאתה משווק במקום מסוים שבו בהכרח יש פוטנציאל להרחבה של דיור ואתה נותן את זה לבני אותו יישוב או בני אותו כפר ואתה לא נותן לאחרים, זה אומר שיכול להיות שביישוב אחר אין לו פוטנציאל להרחבה, והמדינה היא לא רק היישוב או הכפר, היא צריכה לדאוג גם לתושבי ערים אחרות.

יעקב קוינט: היא צריכה לדאוג להם גם לפתרון דיור.

וליד טאהא: לפי האחוזים שמתקבלים על הדעת, בהתאם לסיטואציה של החברה אליה אתה מכוון.

יעקב קוינט: אתה לא יכול להסתכל על זה רק בפן הלוקלי הנקודתי ולראות איך אתה פותר, אתה צריך גם לראות את התפיסה היותר רחבה של כל האוכלוסייה ולתת את המענה, ועדיין אנחנו רואים, וזו הייתה החלטה אגב משפטית שלפני חמש-שש שנים זה נעצר.

יעקב קוינט: הייתה שם בעיה של תקנות הפטור ואופן שיווק הקרקעות, ואנחנו רואים שבאמת זה לא שווק.

יעקב קוינט: היום יש כוונה לשנות את זה, אבל זה לא שהיה פה איזה משהו בלי מחשבה שנעשה ובאו באיזה גזירה ושינו אותה, אלא צריך לקחת בחשבון מצד אחד כמו שאתה אומר, את האוכלוסייה המקומית ומצד שני את האוכלוסייה הרחבה של תושבים של מקומות אחרים שאין להם עתודות לפיתוח ואין להם אפשרות איפה לגור וגם הם צריכים למצוא מקום מגורים.

יעקב קוינט: הרבה פעמים גם באוכלוסייה הערבית מעדיפים לעבור ליישוב אחר ולא ללכת לגור - - -

וליד טאהא: יש לך אחוזים על אלה שמעדיפים לעבור ליישוב אחר?

יעקב קוינט: אחוזים לא בדקתי.

אלכס קושניר: טוב חברים, בואו נתקדם, יש לנו עוד אנשים בזום ויש חברי כנסת ואת אמנון.

אלכס קושניר: נירה, קדימה.

נירה שפק: אני ארצה לפתוח ולומר, קודם כל אני אדגיש את זה כי אנחנו עוברים את זה וראינו את זה גם בדיון הקודם.

נירה שפק: אני אומר אמירה כללית ואני אגיד עליך ספציפית, יענקי.

נירה שפק: אני מצפה מכל הפקידות המקצועית להבין, ואני חושבת שיש כאן שינוי ואני מבינה שהרגילו אתכם למשהו אחר עד עכשיו.

נירה שפק: הרגילו אתכם שבאמת אפשר לבוא עם ארבעה שקפים שלא אומרים כלום.

נירה שפק: הרגילו לזה שאפשר, ואני פונה אליך אבל זה לא רק אליך, סליחה, שאפשר להגיע בזום לדיונים כמו על שומר החומות, פיצויים, שמשפחות בלי כסף ומחליטים לבוא בזום או לא להגיע לדיון, אז הדברים האלה נגמרו.

נירה שפק: למה אני אומרת את זה?

נירה שפק: כי אני מאמינה בהסדרה של תאום ציפיות, ואם הבנו דברים אחרים קודם, היום אני מבקשת ממך באופן אישי, אני כאן חברת כנסת שצריכה לקבל החלטות, לא יכולה לקבל החלטות בטח כחברת כנסת צעירה אם הגורמים המקצועיים לא יביאו לי את כל הנתונים, ניתוח משמעויות והמלצות.

נירה שפק: אני לא מוכנה להיות חותמת גומי, אז אני מתחילה מאפס ואני אומרת, בוא נתחיל לעבוד כמו שצריך.

נירה שפק: זה אחד.

נירה שפק: אני מאמינה שבזה יש הסכמות בין כולנו.

נירה שפק: אנחנו נמצאים כאן היום ובכלל בתקופה האחרונה, אנחנו מקבלים סקירות על הביטחון התזונתי.

נירה שפק: אנחנו מקבלים סקירות על המצב של מה קורה בתחום המזון במדינת ישראל ובכלל.

נירה שפק: אנחנו מקבלים סקירות על הצמיחה הדמוגרפית.

נירה שפק: אנחנו מקבלים סקירות על המצב של השטחים הפתוחים.

נירה שפק: אנחנו מקבלים סקירות בכל מיני תחומים, מצב התעסוקה ומצב הדיור.

נירה שפק: כל הדברים האלה משפיעים אחד על השני וביחד וצריך לראות שהכול מתוכלל.

נירה שפק: אני מבקשת גם שכשאנחנו מקבלים בתחום מסוים חומר, אני מצפה שיעשו עבודה רוחבית ויראו מה ההשפעות על הדברים האחרים.

נירה שפק: אם אתם לא יודעים, סבבה, אנחנו נעשה את זה, אבל אני ממש מבקשת שגם זה ייעשה.

נירה שפק: אני מגיעה לכאן מדיון, לא הייתי כאן מהתחלה, הייתי בדיון על הותמ"ל שאנחנו כבר שבועיים אינטנסיביים על זה ואני שמחה שזה הולך עכשיו להצבעה אחרי כל ההסכמות שהגענו, ובעצם אנחנו אומרים בכל מקום את אותם דברים.

נירה שפק: אנחנו עושים כפיים לא ביחד.

נירה שפק: חשוב לי להבהיר כמה דברים גם בנושא הותמ"ל.

נירה שפק: המשבר בדיור, אמרנו, זה נושא שחשוב שכולנו נתייחס אליו.

נירה שפק: בדיון הקודם, כבוד היושב-ראש, אני ביקשתי לקבל בסקירה וראיתי בשקפים.

נירה שפק: קיבלתי את המצגת הקודמת וגם את המצגת המעודכנת היום ועדיין חסר הבקשה שלי, אז אני לא יודעת אם חבר כנסת מבקש וזה לא נעשה, גם סקירה על המצב במרחב הכפרי.

נירה שפק: לא קיבלתי את זה למרות בקשה שבפעם הבאה זה יעלה.

נירה שפק: שוב לא נלקח בחשבון בקשה של חברת כנסת, במקרה הזה אני.

ינון אזולאי: ברוכה הבאה למועדון.

נירה שפק: אני באה מדיון נוסף בחדר המקביל בוועדת הכנסת על השפה שלנו.

נירה שפק: אין אופוזיציה ואין קואליציה וכולנו אשמים בכול ואנחנו נייצר שיח חדש, אני מאמינה.

נירה שפק: אני נרתמת לזה.

נירה שפק: ינון, אני בטוחה שאנחנו נמצא הרבה מהמשותף בדבר הזה.

נירה שפק: אני רוצה לדבר על כמה דברים.

נירה שפק: גם בפעם שעברה ביקשנו לדעת, כולל בותמ"ל, כולל בדיון פה, לא רק לראות מלאי תכנוני, גם לראות מה קורה עם הקצב והביצוע ולהראות לנו את זה על פי שנים כדי שנוכל לדעת.

נירה שפק: הרי אם יש חסמים, אנחנו רוצים לקבל אותם.

נירה שפק: זה אחד.

נירה שפק: לא ראיתי את זה במצגת.

נירה שפק: אני אשמח להתייחסות.

נירה שפק: דבר נוסף שהעליתי פעם קודמת זה נושא הביורוקרטיה, החסמים ביניכם לבין הרשויות.

נירה שפק: אני נפגשתי מאז הדיון הזה עם קבלנים גדולים ושאלתי אותם.

נירה שפק: אז כולם דיברו על רמ"י ודיברו על הקצב שלוקח לקבל אפילו אישורים, שנה וחצי לקבל אישור.

נירה שפק: זה המון.

נירה שפק: הם צחקו, הם אמרו לי, במונחים שלנו זה לא המון, אבל אם אנחנו מדברים על כזה משבר בדיור, אז לא ברור לי.

אלכס קושניר: איזה אישור?

אלכס קושניר: את מדברת על היתר בניה?

נירה שפק: גם על ההיתר בין הרשות.

אלכס קושניר: היתר בניה, שנה וחצי זה מצוין.

נירה שפק: גם פה אנחנו נעשה עבודה.

נירה שפק: אולי כדאי לתקנן בכל רשות אחד כזה שיעבור ויהיה.

נירה שפק: שווה את התקן הזה אני חושבת, של לעבור, אבל זה לא עכשיו.

נירה שפק: אנחנו נעשה את זה.

אלכס קושניר: תקנים יש מספיק.

אלכס קושניר: הפעולה צריכה להיות בדיוק הפוכה, לפתוח.

נירה שפק: או לשטח אבל אתה יודע, אנחנו חיים את המציאות.

נירה שפק: לא קיבלתי את זה.

נירה שפק: אני יודעת וקראתי מה האחריות של רמ"י, מה התפיסה, אבל היה חשוב לי לדבר איתך כי יש בין מה שקראנו לבין האג'נדה שלך כמוביל את הארגון, לשמוע, לראות שאנחנו שוב בשפה משותפת, מה הסמכות, מה האחריות, מה התפיסה שלך בשירותיות כלפי הקצה.

נירה שפק: אנחנו מלמדים פה ואנחנו יוצרים משהו אחר.

נירה שפק: נמצא איתי כאן שובל, המתמחה שלי בן 14 שאכפת לו ורוצה להיות מעורב.

נירה שפק: הוא רוצה ללמוד ובינתיים מה שהוא שומע זה דברים לא טובים.

נירה שפק: הוא שומע על חסמים, על כוח.

נירה שפק: אני חושבת שרמ"י, מופקד בידיה פיקדון, פיקדון שצריך לנהל אותו.

נירה שפק: אני מרגישה שיש כאן פיקדון מהקטע של בוא נמקסם עלויות בו, אז לא, זה לא נסחר בבורסה.

נירה שפק: אנחנו לא ניבחן בכמות הקרקעות, אנחנו ניבחן בתוצרת של הסוף ואת זה עדיין לא קיבלתי.

נירה שפק: נושא נוסף שאני רוצה לדבר עליו זה שקף 11.

נירה שפק: סליחה, בעיניי הוא מאוד מהותי.

נירה שפק: לא הבנתי אותו מקריאה שלי.

אלכס קושניר: מה זה שקף 11?

נירה שפק: שקף 11, בדקתי כאן עם אלה שהיו כולל עם טמיר.

נירה שפק: עברת עליו ברפרוף ולא ירדת לעומק.

נירה שפק: אני אשמח לקבל פירוט על שקף 11.

נירה שפק: תודה.

יעקב קוינט: מה זה שקף 11?

נירה שפק: פירוט החסמים.

נירה שפק: מאוד חשוב לי להבין.

יעקב קוינט: קודם כל חבל באמת שלא היית כי אני חושב שלרוב - - -

נירה שפק: הייתי בותמ"ל, סליחה, צר לי אבל הייתי בכל הדיונים.

יעקב קוינט: לרוב הדברים התייחסתי.

יעקב קוינט: אני מוכן להתחיל מהתחלה.

נירה שפק: אני ביקשתי לא על כולם.

נירה שפק: אני אשמח על שקף 11.

אלכס קושניר: אנחנו ב-11:00 צריכים לסיים כי יש מליאה.

אלכס קושניר: יענקי, שקף 11.

יעקב קוינט: אני אתחיל עוד קודם.

יעקב קוינט: שאלת לגבי השירות.

אלכס קושניר: לא, לא, עזוב.

אלכס קושניר: לא נספיק.

אלכס קושניר: בוא תסביר עוד פעם על החסמים.

יעקב קוינט: טוב, אני אסביר על שקף 11.

יעקב קוינט: שקף 11 מדבר על מלאי תכנוני שקיים היום ברשות מקרקעי ישראל.

יעקב קוינט: נזרקו כל מיני מספרים לאוויר, 500,000 יחידות דיור מתוכננות, 300,000 יחידות דיור מתוכננות.

יעקב קוינט: לקחנו, בדקנו מה באמת המלאי התכנוני שנמצא ברשות מקרקעי ישראל ובדקנו תוכנית-תוכנית מה החסמים שמופיעים בה, אם אנחנו יכולים לממש אותה מחר בבוקר ומה ניתן לעשות כדי לממש אותה או מה צריך או איפה היא בעצם עומדת.

יעקב קוינט: מספר יחידות הדיור שלא שווקו הם כ-249,000.

יעקב קוינט: זאת העמודה הראשונה.

יעקב קוינט: מתוכם כמו שבדקנו, 23,000–24,000 נמצא במשרד השיכון.

יעקב קוינט: אנחנו לא מטפלים בפרויקט האלה.

יעקב קוינט: אלה תוכניות שמשרד השיכון מטפל בהם.

נירה שפק: סליחה, כדי שבשפה שלנו המשותפת אתה תבין.

נירה שפק: זה שמשרד השיכון נמצא זה לא אומר שזה פירוט החסם.

נירה שפק: מה החסם שאתה מזהה כאיש המקצוע למה זה תקוע שם?

נירה שפק: תן לי את הכלים להבין.

נירה שפק: אתה עובד איתם, אתה יודע שזה חסום.

נירה שפק: למה?

נירה שפק: מה נאמר?

יעקב קוינט: יש דברים שלא אני מטפל בהם.

יעקב קוינט: אני בדקתי מה נמצא ברמ"י ומה החסם שנמצא בתוכניות שהן ברמ"י.

נירה שפק: אז לזה קוראים מיפוי.

נירה שפק: אני מצפה מבעל מקצוע שגם יביא לי את ההמלצה שלו למה זה תקוע.

נירה שפק: הרי מן הסתם האנשים שלך שואלים.

נירה שפק: לא אחריותך אבל אתה רואה שזה משהו שאתה רוצה להוציא החוצה.

יעקב קוינט: אבל את באה ושואלת על מצגת ועל שקף שאני עשיתי, ואת אומרת לי מה אני רציתי להראות לכם, יכול להיות מה את מצפה.

נירה שפק: כן, מה אני מצפה.

יעקב קוינט: זה בסדר גמור, רק אני אמרתי מה אני הצגתי פה בשקף.

נירה שפק: אז אני שואלת האם אתה יודע למה זה תקוע?

יעקב קוינט: אמרתי, אני יודע להסביר בדיוק על כל אחת מ-23,000 יחידות הדיור.

נירה שפק: סתם, נגיד משרד השיכון.

יעקב קוינט: אמרתי את זה וחבל, כי אני חוזר על דברים שאמרתי אותם.

יעקב קוינט: אני פחות חושב שזה נכון לחזור על הדברים כי הדברים נאמרו.

יעקב קוינט: משרד השיכון עובד על למשל הוצאות פיתוח שניתן יהיה לשווק את המכרז.

יעקב קוינט: הוא צריך להביא את הוצאות הפיתוח.

יעקב קוינט: כדי שניתן יהיה לשווק, הוא צריך להביא הוצאות פיתוח.

יעקב קוינט: הוא צריך להגיע להסכמות עם הרשויות המקומיות.

יעקב קוינט: לפעמים הוא עושה בעצמו את הפיתוח.

יעקב קוינט: הוא צריך להגיע להסכמות עם קבלנים.

יעקב קוינט: אלה הדברים שבדרך כלל במשרד השיכון נמצאים.

יעקב קוינט: יש חסמים נוספים.

יעקב קוינט: זה 24,000 יחידות דיור שיש בהם.

יעקב קוינט: אפשר לפלח את זה בצורה יותר מדויקת.

נירה שפק: סליחה, אני לא רוצה באמת לבזבז את הזמן, אז אני רק אשאל שאלה נורא עניינית.

נירה שפק: האם בניתוח שלך על ייעול הזמן, האם אתה אומר, התהליך במשרד השיכון צריך לקחת ארבעה חודשים?

נירה שפק: אם זה לוקח ארבעה חודשים זה לא חסם, אבל אם זה לוקח עשרה חודשים, זה חסם?

נירה שפק: האם יש פרק זמן?

נירה שפק: אז אני אשמח לקבל את זה.

יעקב קוינט: לא עשיתי פה ניתוח של החסמים.

יעקב קוינט: בואי אני אסביר לך מה אני הצגתי פה.

יעקב קוינט: אני באתי ואמרתי מה המלאי התכנוני שהוא נמוך מהמספרים שנזרקו באוויר.

יעקב קוינט: הסברתי שבסופו של דבר יש פחת והפחת הזה הוא פחת טבעי והוא פחת מורכב.

יעקב קוינט: בסופו של דבר בתוכניות האלה שהן אגב לא בהכרח תוצרים של הותמ"ל, יש תוכניות שלא ניתן לממש אותן כשהן מאושרות.

יעקב קוינט: בדקנו את כל התוכניות שנמצאות במלאי של רשות מקרקעי ישראל והורדנו אותן תוכנית-תוכנית לפי פרמטרים שהוצאנו אותם.

יעקב קוינט: את הסתכלת על העמודה הזאת, דווקא היא העמודה לדעתי הפחות מעניינת.

יעקב קוינט: אני אמשיך הלאה.

אלכס קושניר: לא, אנחנו לא נמשיך הלאה כי לא נספיק כלום.

נירה שפק: כבוד היושב-ראש, אני אשמח לקיים דיון על החסמים.

אלכס קושניר: שנייה נירה, יש פה 250,000 יחידות דיור שלא משווקות.

יעקב קוינט: כן.

אלכס קושניר: אבל כמה יש במלאי כאלה שאתה כן מתכוון, כאלה שאין להם חסמים?

יעקב קוינט: אנחנו כל הזמן עובדים על הסרת החסמים האלה, ואם זה מחלוקת עם הרשות המקומית, אז אנחנו מנסים להגיע איתה להסכמות במסגרת היכולת שלנו - - -

אלכס קושניר: השאלה אם יש לך מלאי תכנוני נוסף מעבר ל-250,000 האלה?

יעקב קוינט: לא, זה המלאי שיש.

יעקב קוינט: ינון אזולאי, בבקשה.

נירה שפק: אפשר לבקש שיהיה דיון על זה?

אלכס קושניר: נראה אחר כך על מה נעשה פולו-אפ, כי היו פה הרבה מאוד שאלות.

ינון אזולאי: אני אשתדל לקצר כי באמת פחות או יותר גם הקפנו.

ינון אזולאי: יש לי ממש שתי שאלות, אולי שלוש נקודתיות.

ינון אזולאי: אחת, כאשר אתם משווקים במחיר למשתכן, אנחנו יודעים שהרבה פעמים שפרויקטים נתקעים וכשבא הדייר לגשת ולהגיד מה קורה, הקבלן אומר לו, זה לא אני, שולח אותו לזה.

ינון אזולאי: השאלה אם יש לכם פיקוח מהתחלה?

ינון אזולאי: זה לא העיקר לשווק, העיקר גם שבסופו של דבר הדייר יקבל מפתח ואנחנו יודעים שזה לא קורה.

ינון אזולאי: זה אחד.

ינון אזולאי: דבר שני, אנחנו ב-18 במאי קיימנו פה דיון ולא פעם ראשונה לגבי כל הסיפור של המחצבות.

ינון אזולאי: עכשיו אני רואה בגלובס, שפרסם את זה גיא ליברמן, שמה שקורה, עלו המחירים, גם מחיר לקוב וגם מחיר של ההובלה של החומר בגלל שהמדינה ביקשה להעלות את התמלוגים אליה.

ינון אזולאי: אז התרענו על זה פה.

ינון אזולאי: לצערי גם אז דיברנו, יענקי, ולא זכינו למענה.

ינון אזולאי: היה כל הנושא של המחצבות שבעצם זה גם חלק מהגורמים שמייקר את העלויות גם של יוקר המחיה, גם של הדיור ולא קיבלנו על זה מענה.

ינון אזולאי: הייתה ועדת בלינקוב שהיו צריכים ליישם אותה, ולא יודע משום מה הוחלט לעבור ולעשות את ועדת פינס.

ינון אזולאי: שאלנו על זה ולא קיבלתי עדיין תשובה עד לרגע זה.

ינון אזולאי: אני חושב שזה לא ראוי וזה לא נכון, ולכן גם כשאמר חברי מאיר יצחק הלוי שהייתה לו ביקורת עליך, באת וגיבית את אנשי המקצוע שלך.

ינון אזולאי: אגב, הזלזול הכי גדול, ששולחים אותם ולא אתה הגעת, כי תאמין לי שהם לא היו חוטפים ביקורת שניתנה פה, שהיית ביקורת מוצדקת - - -

יעקב קוינט: מתי הגיעו?

יעקב קוינט: עכשיו יש שלוש ועדות שדנות ברמ"י.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך אבל ועדת כספים, אף פעם ממה שאני מכיר, לא זכינו לראות אותך, שאני מכיר בשלוש שנים האחרונות.

יעקב קוינט: אני לא הייתי ברמ"י בשלוש שנים האחרונות.

יעקב קוינט: אני בחצי שנה האחרונה ברמ"י.

ינון אזולאי: בחצי שנה האחרונה שקיימנו על המחצבות וביקשנו, היה זלזול.

יעקב קוינט: הגיעו נציגים שעוסקים במחצבות.

ינון אזולאי: אני אישית ביקשתי תשובה על הנושא הזה של כל נושא המחצבות, אגב, שיש מכרזים ואין ספר מכרזים.

ינון אזולאי: אתם גם העליתם את התמלוגים למדינה.

ינון אזולאי: זה גרם ליוקר של ההובלה ושל המחיר וגם של החומר עצמו.

ינון אזולאי: מה שקורה, שזה משפיע בסופו של דבר על מחירי הדיור שאנחנו יודעים שרק בחצי שנה האחרונה עלו ב-4.5%.

ינון אזולאי: כמובן זה לא הכול רק מזה, ושנה שעברה עלו ב-7.5%.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת למה בכלל עברתם לוועדת פינס במקום בלינקוב שאני חושב שהוא אדם ראוי ועשה עבודה טובה.

ינון אזולאי: אתם היחידים שלא חתמתם על זה.

ינון אזולאי: אגף תקציבים, אגב, בגלל שאתם לא חתמתם על זה, גם הוא לא חתם על זה ואז הוכחתי את זה גם פה בוועדה.

ינון אזולאי: דבר אחרון, הייתי מבקש אם יישאר הזמן, על כפר שלם התייחסות שלך, מה קורה עם כפר שלם.

ינון אזולאי: לצערי יש משא ומתן, לא התבשל גם.

ינון אזולאי: יש כל מיני שמועות, אתה יודע למה אני מתכוון, בדעות האישיות.

ינון אזולאי: אני חושב שאסור להכניס את הדעות האישיות לשם וצריך להגיע לפתרון.

ינון אזולאי: זה אנשים קשיי יום שבאו והגיעו מכל מיני מקומות בעולם המזרחי, ואני אומר לך, צריך לעשות הכול על מנת לסייע להם, כי גם הם רוצים את הפתרון וזה טוב גם למדינת ישראל.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: ינון, אתה מסכים לקבל תשובה בכתב?

אלכס קושניר: כי אנחנו ארבע דקות לפני סיום.

ינון אזולאי: אין לי בעיה.

אלכס קושניר: משפט אחד.

יעקב קוינט: כמה דברים.

יעקב קוינט: אחד, לגבי מחיר למשתכן, אני מציע שמשרד השיכון ייתן לך.

יעקב קוינט: אתה יודע, אנחנו משווקים את הקרקע.

ינון אזולאי: אני אדבר איתם, אין בעיה.

יעקב קוינט: לגבי המחצבות אני אגיד, קודם כל הוועדות האלה הוקמו קודם כניסתי לתפקיד.

יעקב קוינט: נושא התמלוגים נדון, נבחן.

יעקב קוינט: אמנם אושר על ידי פחות או יותר כשנכנסתי.

יעקב קוינט: הייתה ועדה.

יעקב קוינט: אני אגיד לך לגבי התמלוגים.

יעקב קוינט: התמלוגים, בסופו של דבר גם אגרגטים, חצץ, חומרי חציבה הם משאב של המדינה.

יעקב קוינט: אגב, הוא משאב במחסור.

יעקב קוינט: יש פה היבטים גם של איכות הסביבה.

אלכס קושניר: יענקי, אנחנו נכנסים לדיון שלם על נושא אחר.

ינון אזולאי: תן לי את התשובה בכתב, למה ועדת פינס הוקמה ולא ועדת בלניקוב.

יעקב קוינט: לא הייתי כשהוקמה.

ינון אזולאי: אני אשמח לקבל תשובה גם לא בפורום הזה.

אלכס קושניר: אמנון מרחב, בבקשה.

אמנון מרחב: תודה רבה.

אמנון מרחב: אני אגיד כמה דברים ואני באמת אנסה לומר אותם מהר.

אמנון מרחב: קודם כל רמ"י הוא אחד הגופים הכי מורכבים לניהול במדינת ישראל.

אמנון מרחב: אני לא מקנא בידידי יענקי קוינט על האתגר שהוא לקח על עצמו.

אמנון מרחב: בעיניי הוא אחד המנהלים המוכשרים בשירות הציבורי, אבל המשימה היא קשה.

אמנון מרחב: כפי שאתם מבינים ואני אמרתי את זה גם בדיון הקודם, הבעיה היא רב מימדית.

אמנון מרחב: אם תחפשו פתרון למשבר הדיור ולבעיות של הדיור רק אצל גוף אחד, זה לא הפתרון.

אמנון מרחב: יש פה בעיה רב מימדית.

אמנון מרחב: יושבים פה מינהל תכנון, הרשויות המקומיות.

אמנון מרחב: חדר ליד מתקיים, הוזכר פה, הדיון על הותמ"ל ושם תוקעים עכשיו את הותמ"ל, אבל אם לא יהיה פה פתרון מתכלל מקצה לקצה, חברים, כמו שאמרת אדוני היושב-ראש, משבר הדיור שהתחיל בעשור הקודם במחאת אוהלים, אתם תראו את זה כאן כבר בקדנציה שלכם.

אמנון מרחב: דיברו פה על לסובב אוניות ונושאות מטוסים.

אמנון מרחב: נכון, יענקי חדש בתפקידו יחסית והוא מביא שינויים.

אמנון מרחב: אנחנו כבר ראינו שינויים במחצבות וכו', אבל האמת שבעשור האחרון אין שינוי, הבעיה רק הולכת ומחריפה לכן הגיע הזמן, אדוני היושב-ראש, שתכריזו אתם שזה זמן חירום ובזמן חירום עושים תקנות לשעת חירום.

אמנון מרחב: הותמ"ל זה דוגמה לתקנה לשעת חירום בעצם.

אמנון מרחב: מייצרים הליך מקביל לוועדות מחוזיות ששם נתקעות תוכניות עשר ו-15 שנים.

אמנון מרחב: אני חושב שצריך לדאוג מכל החברים המוכשרים בצד הממשלה, לייצר תוכנית אחת קוהרנטית.

אמנון מרחב: היה מאוד חסר לי, ויענקי, אתה יודע כמה אני מעריך אותך, וצודק מאיר יצחק הלוי.

אמנון מרחב: אנחנו כלקוחות שלכם חלילה לא מעבירים ביקורת אלא מאירים דברים שאנחנו חושבים שצריך לעשות כדי לפתור את הבעיה בצורה יותר טובה.

אמנון מרחב: צריך פה תוכנית אחת מתכללת מקצה לקצה שפותרת את הבעיה.

אמנון מרחב: לא ראיתי יעדים.

אמנון מרחב: יענקי אומר, חברים, יש לי בעיה והוא צודק, עם פינוי מחנות צה"ל ועם רשויות מקומיות וכו', אבל מישהו צריך להגדיר יעדים ומנות ולראות איך עובדים איתם ואיך מגיעים אליהם, כי בפועל אתם בעצמכם רואים שכבר בעשור האחרון לא מגיעים לפתרון הזה, לכן אדוני היו"ר, הממשלה החדשה בעינינו הולכת לכיוונים נכונים.

אמנון מרחב: שר השיכון הוביל החלטה על הגדלת העובדים הזרים, שרת הפנים מובילה עכשיו את הותמ"ל ומאריכה את תמ"א/38.

אמנון מרחב: הכיוונים הם נכונים.

אמנון מרחב: האוצר מביא רפורמות כמו המרת שטחי משרדים למגורים, אבל אני מציע שהדיון הבא שאתה מתכוון לקיים פה, תבקש שיציגו לכם תוכנית אחת כוללת שכולם מחויבים אליה, כי אתמול אני הייתי בדיון בותמ"ל.

אמנון מרחב: אתם יודעים מה היה הזוי?

אמנון מרחב: שהקואליציה התנגדה.

אמנון מרחב: היום מתנגדת האופוזיציה וככה כל אחד שם רגל ולאנשים לא יהיה איפה לגור.

אמנון מרחב: הגיע הזמן שכולם יתעוררו כי זה לא אירוע לעוד 20 שנה, זה למחר בבוקר.

אלכס קושניר: טוב, אז קודם כל אני מסיים עם מה שהתחלתי.

אלכס קושניר: המטרה של הדיונים האלה זה לקבל מידע ככל שניתן כדי שנהיה מוכנים לבחון את הפעולות של הממשלה גם בחוק ההסדרים ולא רק בחוק ההסדרים.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שהשר אלקין עובד על תוכנית מקיפה בתחום משבר הדיור וכמובן אנחנו נבחן אותה בכל הוועדות.

אלכס קושניר: כפי שאנחנו שומעים ורואים, גם הדברים שאנחנו רואים בחוק ההסדרים ולא רק, הכיוונים הם נכונים, הפעולה היא נכונה, הפעולה בעיקר בתחום ההיצע וזה מאוד חשוב.

אלכס קושניר: יענקי, תודה רבה שבאתם, שהצגתם את הדברים.

אלכס קושניר: להגיד לך שיצאנו עם כל המידע?

אלכס קושניר: התשובה היא לא, כי תמיד על כל תשובה יש עוד שאלה ועוד שאלה ועוד שאלה, אבל התחלנו פה שיתוף פעולה ואני בטוח שאנחנו נמשיך אותו ונעשה את הדברים ביחד, כי בסוף גם הקרקע הוא משאב של כולם וגם הפעולה שאתם עושים היא פעולה מאוד חשובה, כולם ביחד.

אלכס קושניר: הגורמים שאמורים לטפל באירוע הזה, הרבה מאוד גורמים ולכן כולם צריכים לעשות את זה ביחד.

אלכס קושניר: הממשלה מובילה את זה ואני מאוד מקווה שאנחנו נראה תוצאות.

אלכס קושניר: היו פה כמה בקשות של חברי הכנסת.

אלכס קושניר: אני מבקש לענות לבקשתם, אם זה באיזושהי פגישת עבודה או אם זה בכתב, כל אחד לפי מה שהוא ביקש.

נירה שפק: סיכמת בדיון הקודם שיתקיים דיון ספציפי למרחב הכפרי.

אלכס קושניר: כן, אנחנו נעשה את זה.

אלכס קושניר: סיכמתי את זה בדיון הקודם.

אלכס קושניר: אני לא אחזור על הסיכום של הדיון הקודם, אבל יש פה עוד מלא דיונים שנצטרך לעשות בתחום הזה של הדיור, כולל מינהל התכנון וכולל דירה להשכיר ועוד הרבה מאוד גופים.

אלכס קושניר: תודה רבה על הדיון, הישיבה נעולה.