ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 10, 2021-08-04 09:30

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אנחנו שמחים לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא הצעת כללי סליקה אלקטרונית של שיקים (שמירת שיקים) (תיקון), התשפ"א-2021.

מיכאל ביטון: אני מבקש מטל הראל מתתיהו, ראש מטה המפקח על הבנקים להציג את הנושא.

טל הראל מתתיהו: בוקר טוב.

טל הראל מתתיהו: אני אציג בקצרה את הפרויקט ואת התכלית למעשה של החקיקה שיצאה לדרך כבר לפני כשלוש וחצי שנים.

טל הראל מתתיהו: בשנת 2018 קודם חוק שהסדיר את נושא פרויקט מעבר מבנק לבנק על ידי לקוחות המערכת הבנקאית כאשר מטרת הפרויקט הייתה קודם כל לפעול להגברת התחרות, לשפר את יכולת הלקוח להתקשרות יותר טובה, לשפר את השירות שניתן ללקוח, לחזק את יכולת המיקוח של הלקוח מול הבנקים ולאפשר לו לממש את זכות הבחירה שלו לעבור מבנק לבנק בצורה הרבה יותר קלה ובטוחה.

טל הראל מתתיהו: עיקרי החקיקה היו במספר נקודות, לאפשר ללקוח לעבור תוך שבעה ימי עסקים, זאת אומרת חובה שהוטלה על הבנקים לאפשר ללקוח לעבור בנק תוך שבעה ימי עסקים בצורה בטוחה, קלה, מאובטחת וללא כל עלות.

טל הראל מתתיהו: הבשורה החשובה ביותר, אני חושבת, של החקיקה הזאת, זה שירות עקוב אחריי שהיא מייצרת שבעצם אומרת שכשלקוח עבר בנק והפעילות שלו עברה כל החיובים והזיכויים ימשיכו לעקוב אחריו לבנק החדש והוא לא יצטרך לפנות לבית העסק, למוטב, כדי לבקש לעדכן את פרטי חשבון הבנק החדש במקום הישן.

טל הראל מתתיהו: ללקוח תהיה כתובת אחת, שזה הבנק החדש, שבאמצעותו הוא מגיש את הבקשה והוא יהיה אחראי מולו כלפי הכול, גם לכל כשל שיהיה במידה שיהיה.

מיכאל ביטון: כתובת אחת זה איש קשר אחד בבנק?

טל הראל מתתיהו: בעצם הבנק החדש ולא הבנק הישן הוא זה שיהיה כתובת מולו.

מיכאל ביטון: הבנק הקולט יהיה הכתובת האחת?

טל הראל מתתיהו: בדיוק, הוא לא יצטרך לרוץ בין בנקים ולחשוב איפה אולי משהו נופל או מה קורה, כתובת אחת, זאת אומרת הבנק הקולט, שיש לו גם אינטרס ותמריץ מובנה לקבל אותו אליו, להעביר את הפעילות אליו, גם מבחינת האחריות, גם מבחינת השאלות, גם מבחינת כל ההוראות, איך לעשות, מה להעביר, ולאחר מכן הבנקים ביניהם – במשך שלוש וחצי שנים פיתחו מערכת שתאפשר לגרום לכך שכל ההוראות שלו יבואו לידי ביטוי וכל הפעילות שלו, אם זה שיקים והוראות קבע והרשאות לחיוב חשבון וניירות ערך וחיובים וזיכויים, יתרות חובה, יתרות זכות, הכול יעבור לבנק החדש.

טל הראל מתתיהו: זה פרויקט שעובדים עליו כשלוש וחצי שנים, הוא עולה לאוויר ב-22 בספטמבר.

טל הראל מתתיהו: אני חייבת לציין שבעקבות ארכה שניתנה יצא שזה נופל על חול המועד סוכות, קצת מאתגר התאריך הזה לעלות עם מערכת כזאת גדולה ומשמעותית לציבור במועד כזה, בחול המועד, אבל זה המועד שזה עולה לאוויר, זה המועד שלפחות יוכלו להגיש את הבקשה.

טל הראל מתתיהו: הבקשה יכולה להיות מהבית שלהם בכל זמן נתון בצורה מקוונת כמובן, גם באמצעות הסניף מי שירצה, אבל גם בצורה מקוונת באמצעות אתר האינטרנט.

טל הראל מתתיהו: יש בנקים שכבר פיתחו את זה באמצעות האפליקציה שתהיה אפשרות להגיש את הבקשה בצורה מאוד ידידותית ונוחה.

מיכאל ביטון: אז כל הכללים האלה ייכנסו לתוקף בחול המועד?

טל הראל מתתיהו: כן.

מיכאל ביטון: מה הייתה הכותרת של הרפורמה של האוצר בנושא?

טל הראל מתתיהו: היה פה קצת אי דיוק, כי החוק כבר יצא ב-2018.

מיכאל ביטון: אי דיוק?

מיכאל ביטון: תסבירי לי את האי דיוק.

טל הראל מתתיהו: מה שהובא בפני ועדת השרים בדיון האחרון זה היה הנדבך של הסדרי אחריות בין הבנק לבין הלקוח.

טל הראל מתתיהו: בעצם אנחנו רוצים שהבנקים יהיו אחראים לכל כשל שקורה ולכן זה הצריך תיקון חקיקה נוסף בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), וזה משהו שהאוצר מקדם, כדי באמת לסגור את הפינה הזו.

מיכאל ביטון: זאת אומרת הסעיף הזה הפך להיות קרדיט על כל שלוש וחצי השנים האלה של העבודה, או משהו דומה?

מיכאל ביטון: איך הבנקים מגיבים לרפורמה הזאת ואיך נדע אחרי שנה-שנתיים שהיא הגדילה את המעבריות בין בנקים?

טל הראל מתתיהו: הבנקים באמת עובדים על זה במרץ ואנחנו, בנק ישראל, מלווים את זה, גם מבחינת הסדרה, אבל גם מבחינת ועדות היגוי, יש ועדת היגוי עליונה כל חצי שנה עם משרד האוצר ומשרדים נוספים, כמו משרד התחרות, כל רבעון אנחנו עושים ישיבת היגוי עם כל המנמ"רים של כל הבנקים, עם מנהלי חטיבות קמעוניות בהובלת המפקח על הבנקים, אני מנהלת את הפרויקט, כל חודש אנחנו מתכנסים כדי לוודא שזה מתנהל כמו שצריך.

טל הראל מתתיהו: יש את מס"ב שהוא נבחר להיות הגורם המתכלל הטכנולוגי של הפרויקט על כל היבטיו השונים.

מיכאל ביטון: מה זה מס"ב?

חן פליישר: זה חברת שירותים משותפים של הבנקים שנותנת להם לפעמים שירותים.

מיכאל ביטון: שירותי סליקה?

טל הראל מתתיהו: כן.

מיכאל ביטון: אז מה הם עושים עבורכם בפרויקט הזה, מה עיקר משימתם?

חן פליישר: הם עושים עבור הבנקים.

טל הראל מתתיהו: הם מונו על ידי הבנקים, א', דרכם עוברים כל התשלומים והם גם הגורם המתכלל המקצועי של הפרויקט בהיבט הטכנולוגי.

טל הראל מתתיהו: חשוב לי להגיד שאז יש לבנקים גב מאוד מובנה של לראות שהם עומדים בכל היעדים.

טל הראל מתתיהו: הם עכשיו בשלב הפיילוט בייצור והם יהיו ערוכים לקראת ה-22 בספטמבר וזו באמת מהפכה משמעותית שאנחנו כן חושבים שתביא שינוי לטובת - - -

מיכאל ביטון: יש לכם יעדים מדידים שהמעבריות הזאת תוזיל עלויות לצרכן?

טל הראל מתתיהו: אני אגיד שכדי לגבש את המדדים אנחנו נסענו לאנגליה, יחד עם משרד האוצר, כדי ללמוד על המערכת, כי היא הובאה משם.

טל הראל מתתיהו: מערכת ה-CASS, Current Account Switching System.

מיכאל ביטון: תגידי את זה באנגלית שוב פעם.

טל הראל מתתיהו: Current Account Switching System.

טל הראל מתתיהו: בעצם המערכת הזאת, אנחנו למדנו עליה שם, נסענו לאנגליה כדי ללמוד עליה, היא הוטמעה שם בשנת 2013, יחד עם משרד האוצר כמובן, ורצינו להבין האם היא מחוללת את השינוי המצופה.

טל הראל מתתיהו: אז דבר ראשון שאמרו לנו, ששיעור המעבר שהיה לפני הקמת המערכת היה בערך 2.5% ולאחר המעבר נשאר אותו דבר.

מיכאל ביטון: 2.5% בשנה?

טל הראל מתתיהו: כן, והוא נשאר אותו דבר, ושאלנו, למרות ששיעור המעבר לא השתנה האם עדיין יש הצדקה להקים כזאת מערכת?

טל הראל מתתיהו: שזאת מערכת שהעלות שלה במדינת ישראל היא בערך רבע מיליארד שקל למערכת הבנקאית.

מיכאל ביטון: העלויות מושתות על הבנקים?

טל הראל מתתיהו: בוודאי, זה בעלויות של הבנקים.

טל הראל מתתיהו: הוסבר לנו שהדגש הוא לאו דווקא בלראות שאנשים עוברים אלא האם יש פה שינוי באיום התחרותי, האם זה מביא לשיפור ההתנהגות של הבנקים ומהניסיון שלהם הם אמרו לנו שהם אכן ראו שיש השפעה על השירות, יש גיוון מוצרים, לקוחות יותר מרוצים.

טל הראל מתתיהו: הם עשו שם סקרי שביעות רצון.

טל הראל מתתיהו: אז גם אנחנו באותו אופן נעשה סקרי שביעות רצון.

טל הראל מתתיהו: אנחנו עושים איזה שהוא סקר לפני עליית המערכת וסקר אחרי כדי לראות באמת איך הציבור חווה את החוויה של המעבר מבנק לבנק.

מיכאל ביטון: יש לך נתונים עדכניים של חלוקת הלקוחות בין הבנקים הגדולים בישראל באחוזים נכון לעת הזאת?

טל הראל מתתיהו: יש נתונים באופן כללי, אין לי אותם כרגע כאן.

מיכאל ביטון: בדיון הבא אתם תביאו לנו את זה?

טל הראל מתתיהו: כן.

מיכאל ביטון: בדיון הבא אנחנו רוצים לראות גם את הבקרה על ההשפעה של הרפורמה הזאת בכל ההיבטים שדיברנו.

טל הראל מתתיהו: בהחלט.

מיכאל ביטון: כמה אחוז העוברים, האם לפי דיווח, או באופן מדיד אחר, זה הקטין עלויות לצרכן?

טל הראל מתתיהו: יש לנו שיעורי הדיווח שאנחנו אוספים ונעקוב וממשיכים לעקוב וללוות אחרי עליית הפרויקט ואנחנו ננסה - - -

מיכאל ביטון: אבל אתם לא יודעים בעל פה קצת את אחוז ההשתתפות בכל בנק בישראל, ככה גרוסו מודו?

טל הראל מתתיהו: אנחנו יודעים שגם שיעור המעבר בארץ הוא בערך - - -

מיכאל ביטון: לא, מה נתח השוק של כל בנק בישראל.

מיכאל ביטון: בערך.

חן פליישר: אני לא יודעת להגיד, אבל אנחנו יכולים להשלים - - -

מיכאל ביטון: יש לכם 50 דקות להביא לי את הנתונים האלה, תשלחו אס-אמ-אס למישהו.

מיכאל ביטון: זה נתון ידוע, חברים, צריך לדעת אותו.

מרב תורג'מן: מה ההיקף של בנק בעל היקף פעילות רחב?

חן פליישר: אני לא בטוחה.

חן פליישר: להבנתי יושב ראש הוועדה שואל כמה לקוחות יש - - -

מיכאל ביטון: אחוז השליטה של כל בנק בשוק הישראלי.

מיכאל ביטון: יש שלושה-ארבעה בנקים שסוגרים 90%-80% מהסיפור, ואם את טוענת שבאנגליה, למרות המעבר תוך שבעה ימים לא השתנה פחות או יותר דפוס המעבר - - -

טל הראל מתתיהו: שיעור המעבר.

מיכאל ביטון: אז יש לנו בעיות יותר גדולות מלעבור בין בנקים.

מיכאל ביטון: אולי אין סיבה לעבור כי הם כולם אותו דבר, אולי זה יותר דומה לקרטל מאשר לשוק תחרותי פתוח.

מיכאל ביטון: זה שאני מקפץ ממקום למקום לא אומר שקיפצתי בין שני מקומות שבאמת מתחרים זה בזה.

מיכאל ביטון: אם נתח השוק שלהם כל כך גדול ורגוע אין להם סיבה להתחרות.

טל הראל מתתיהו: הנגזרת של זה יכולה להיות גם שבנק יפעל הרבה יותר לשמר את הלקוח ולשפר את התנאים שלו באותו בנק, וזאת התכלית.

מיכאל ביטון: כן, אבל יש מחקרים שהבנקים הללו יציבים, עם היקף לקוחות שנים, בלי הרבה שינויים באחוז הלקוחות שלהם, עם כל הקשיים ועם כל העמלות ועם כל הביקורת.

מיכאל ביטון: זה טוב ללקוח שתהיה לו את הזכות לעבור תוך שבוע לבנק אחר, אבל אני באמת שואל האם יש תחרות אמיתית בין בנקים.

מיכאל ביטון: אני לא בטוח, אני צריך את הנתונים האלה, אבל אנחנו נדון גם בנושא הזה.

מיכאל ביטון: זה נושא רחב יותר מהעניין שלשמו הגעתם היום, אבל את אמרת משפט יפה, את אמרת תכלית החוק, מה המהות, לשם מה, אז בסוף את רוצה שהצרכן ישלם פחות ויקבל תמורה לכספו.

טל הראל מתתיהו: לגמרי.

מיכאל ביטון: אז זה בסדר שעושים את הדבר הזה וזו אפילו יוזמה יפה ומשמעותית, אבל בלי לבחון באמת מה זה עושה לצרכנים אנחנו נישאר בלי השאלות הגדולות.

טל הראל מתתיהו: אני חושבת שגם כשמדברים על הגברת תחרות, שזה יעד מאוד מאוד חשוב, אנחנו צריכים להסתכל על מכלול הצעדים שננקטים כדי לשפר תחרות.

טל הראל מתתיהו: פרויקט הניידות, שזה באמת פרויקט מרגש, אני חייבת להגיד, ומשמעותי, הוא חלק מכמה צעדים כמו פרויקט הבנקאות הפתוחה והעובדה שבדיוק כשזה עולה לאוויר ובסמוך לכך יהיה לנו בנק דיגיטלי חדש שייכנס למערכת הבנקאית, שגם מחולל איזה שהיא תנועה והגברת תחרות ועוד כל מיני צעדים שננקטים כדי באמת להגביר את התחרות, זה כשלעצמו הוא משמעותי, אבל יחד עם כל הצעדים אנחנו כן נראה פה איזה שהוא שינוי, אני מאוד מקווה.

טל הראל מתתיהו: איך מודדים תחרות ברמה רחבה יותר זו שאלה בפני עצמה, אבל כרגע לעניין הדיון הזה ולעניין הפרויקט הספציפי הזה אנחנו עושים כמיטב יכולתנו באמת כדי שזה ייצא לפועל בצורה הכי טובה שהלקוחות באמת יחוו את החוויה הכי ידידותית ונוחה וללא כל תקלות ומי שירצה, או מי שאפילו יוכל להגיד לבנק, שהבנק יידע שהוא יכול לעשות את זה בכל כך קלות הוא כבר יפעל אחרת לשמר אותו, הוא כבר יציע לו תנאים יותר טובים, הוא יילחם יותר על הלקוח ולא ייקח את זה כמובן מאליו שהוא רק מאיים ולא באמת יכול לעשות את זה.

מיכאל ביטון: תגידי, מקרה תיאורטי, אזרח מחליט כל שבועיים להחליף בנק, מה האפשרויות בחוק הזה?

טל הראל מתתיהו: קודם כל לקוח יכול בכל זמן נתון לעבור בנק, להשתמש במערכת הזאת שמאפשרת את כל הפרוצדורה הזאת יש אפשרות של כל שלושה חודשים, כי בכל זאת יש פה מערכת שצריך שהיא תהיה יציבה, אבל הוא עדיין יכול לעבור לא באמצעות המערכת, זאת אומרת זה לא שיש חסם, פשוט בצורה אחרת.

טל הראל מתתיהו: הוא יכול לעשות את זה, כל שלושה חודשים לעבור בנק.

מיכאל ביטון: ברוך הבא ליושב ראש ועדת הכלכלה לשעבר, חבר הכנסת יעקב מרגי, שעסק ברפורמת הניידות בין הבנקים.

מיכאל ביטון: אז יש לך זכות לברך על המוגמר הבוקר, ידידי ורעי, ברוך הבא.

יעקב מרגי: בוקר טוב.

מיכאל ביטון: עמדתי לשאול אם יש חברי כנסת שרוצים להגיד על זה משהו, אבל לא היו חברי כנסת ובדיוק הגעת.

יעקב מרגי: הזהרתי, סנטתי במי שהקפיץ אותי לוועדת הפנים, אמרתי שישתדל למעט, יש נושאים יותר חשובים.

מיכאל ביטון: אני שמח שאתה פה.

מיכאל ביטון: טל, סיימת את הצגת הדברים?

טל הראל מתתיהו: כן.

מיכאל ביטון: אז ניתן לחבר הכנסת מרגי לומר כמה דברים.

מיכאל ביטון: אם זה היה חבר כנסת טירון לא היינו נותנים לו, כי הוא לא היה בקי, אבל הוא נכנס עכשיו והוא כבר יידע מה להגיד על הרפורמה הזו, בבקשה.

יעקב מרגי: א', יישר כוח, אין המלאכה נקראת אלא על שם גומרה ובקריירה הפוליטית שלי היו הרבה פעמים שאני גזרתי סרטים של אחרים, לצערי הרב לא היו הרבה, אבל אחריי היו הרבה סרטים שגזרו אחרים ואני מפרגן ואין ספק שזה עוד איזה נדבך, קטן אבל חשוב, בכל הסוגיה הזו של ההנגשה של התחרות.

יעקב מרגי: כל מה שאנשים ראו כהר להתעסק עם זה, לאט לאט זה הולך ומופשט.

יעקב מרגי: הנה אני אומר לך, אני שטכנולוגיה, אין לי בעיה איתה - - -

מיכאל ביטון: ואנחנו באותו בנק כל חיינו, לא משנה מה הוא יעשה לנו.

מיכאל ביטון: אני חושב שיש יותר גירושים מאשר עזיבה של בנק, אנשים מוכנים להתגרש ולא לעזוב בנק.

יעקב מרגי: אז תשמע, במסגרת כביכול עידוד התחרות החליט מי שהחליט שבנק איגוד צריך להימכר ורכשו אותו קבוצת מזרחי.

יעקב מרגי: אני תמיד הולך לקופת החולים הכי קטנה, לבנק הכי קטן, אני אוהב טיפול אישי.

יעקב מרגי: כשהיה צריך עוד חודשיים לעבור למזרחי, בשבילי זה עכשיו לחצות את האוקיינוס, ואני יודע שיש מעבר בקליק ו - - -

מיכאל ביטון: ואתה עוד יודע לעשות את הדיגיטליות, תחשוב על בני ה-60 ו-70 שאין מי שיענה להם בטלפון.

יעקב מרגי: אז תאר לך, לפני כל הסיפור הזה אני הייתי צריך לעבור עם כל המסורת הבנקאית שלי ולהתחיל להעביר - - -

טל הראל מתתיהו: הוראות קבע.

יעקב מרגי: היום זה – אמנם מאוחר, אני תמיד אמרתי שהעשור השביעי של מדינת ישראל התברך, שביעיות זה חשוב במסורת היהודית, בעשור השביעי קרו הרבה דברים, כאילו קמה המדינה בדיוק בעשור השביעי.

יעקב מרגי: יש כאלה שחשבו שרק לפני שלושה חודשים קמה המדינה, הכול הם עשו, הכול הם – אבל בגדול הרבה דברים טובים, הרבה רפורמות - - -

מיכאל ביטון: בוועדה שלנו אנחנו לשם העניין, אין לנו פה פוליטיקה.

יעקב מרגי: הרבה דברים טובים ותחזקנה ידיכם ואנחנו נמשיך לעקוב שלא נעצרים בזה, שהגדולים לא נתנו לנו איזה פירור ככה והרדימו אותנו, אנחנו נמשיך לעקוב.

מיכאל ביטון: כן.

יעקב מרגי: וגם מה שלא הוחלט ברפורמה עומדת לנו הזכות לחשוב על דברים נוספים.

יעקב מרגי: ברוכים תהיו לכל העוסקים במלאכה.

טל הראל מתתיהו: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אשריך.

מיכאל ביטון: יש למישהו הערות לפני שאנחנו נעבור להקראה, הקראה שיטתית?

מיכאל ביטון: יופי, אנחנו עוברים להקראה שיטתית.

מיכאל ביטון: את רוצה להגיד משהו לפני ההקראה?

חן פליישר: אני יכולה לתת רקע טיפה על ההקשר.

מיכאל ביטון: את יכולה להגיד מה שאת רוצה, בבקשה.

חן פליישר: בעצם מבחינת החקיקה וחקיקת המשנה זו רפורמה עתירת רגולציה.

חן פליישר: התחלנו בחוק ההסדרים הקודם, זה מעניין שבדיוק עכשיו אנחנו מגיעים לנקודת העלייה לאוויר, ב-2018 היה הסעיף היסודי של הרפורמה הזו ובשנה שעברה, בעזרת חבר הכנסת מרגי, העברנו את התיקונים לחקיקה של השיקים.

חן פליישר: אחד הרכיבים המשמעותיים פה זה השיקים כי אנשים חוששים שכשהם יעברו בנק והם נתנו שיקים לתשלומים אז בעצם השיקים האלה יוצגו בבנק הישן שלהם וזה יחזור ויהיה להם סירוב וכיסוי וזה יסבך אותם, אז זה כן זוהה כאחד החסמים ובשביל לטפל בו היינו צריכים לתקן את חוק סליקת שיקים ואת זה עשינו בתחילת השנה הזאת.

חן פליישר: עכשיו אנחנו בשכבה של חקיקת המשנה, אנחנו משלימים את חקיקת המשנה וזה סט אחרון של כללים של הנגיד שעוסק בשמירה של השיקים הפיזיים ושמירה של השיקים הממוחשבים.

חן פליישר: זה תיקון קטן שנועד בגדול לשמר מצב קיים.

חן פליישר: אם אני אהיה רגע טכנית, יש לנו סיטואציה שבה לקוח קיבל שיק, הוא הלקוח המוטב, הוא הציג אותו לפירעון בבנק המקורי שלו, השיק הזה חזר, אבל יש לו אפשרות עדיין במשך, ברוב המקרים סדר גודל של חצי שנה, לעשות הצגה נוספת.

חן פליישר: למשל אם הלקוח שנתן לו את השיק אומר: אוי, ביום הזה באמת לא היה לי כיסוי, אבל עכשיו יש לי, תציג עוד פעם ועכשיו השיק הזה יכובד, ובינתיים בזמן הזה הלקוח התנייד לבנק הקולט, אז אנחנו מאפשרים לו דרך הניידות להציג את ההצגה השנייה הזאת דרך הבנק הקולט.

חן פליישר: ואז עולה השאלה מה עושים עם השיק הפיזי, כי בשלב הזה בזכות הרפורמה של הסליקה האלקטרונית אז לא משתמשים כבר בשיק הפיזי, משתמשים בסריקה, בשיק ממוחשב.

חן פליישר: היום המצב הוא כזה שיש כללים שאומרים שאת השיק הפיזי, אם הוא מעל חצי מיליון שקל, שומרים בבנק שהציג אותו, ועלתה השאלה מה קורה אם הוא התנייד, האם צריך להעביר אותו, מה עושים.

חן פליישר: בשביל לייצר בהירות ולהקל על התהליכים התפעוליים הכללים יגידו ששומרים אותו לחצי שנה נוספת.

חן פליישר: ההסדר הזה באישור של המשרד לבטחון פנים כי האינטרסנט הכי יסודי בנושא של שמירת השיקים הפיזיים זה המשטרה, הם גם אלה שסימנו את השיקים מעל חצי מיליון כשיקים שמעניינים אותם ועשינו את ההתייעצות עם שר המשפטים ועכשיו הגענו לאישור הוועדה.

חן פליישר: אני אגיד, וזה נכתב גם בדברי ההסבר שלנו, שלגבי השיקים הממוחשבים לא מצאנו מקום לשנות כי ממילא שני הבנקים צריכים לשמור שבע שנים ולכן לא ראינו שיש צורך בתיקון.

חן פליישר: זה הרקע לכללים האלה.

מיכאל ביטון: מצוין.

מיכאל ביטון: שאלה שהיא קצת מחוץ לדיון הממוקד, היה פרסום ששר שהאוצר הכניס סוגיות משפטיות ברפורמות שקשורות לבנק ישראל, אתם יודעים במה מדובר?

יעקב מרגי: במה מדובר?

חן פליישר: האמת שאני לא הגורם המוסמך לדבר על זה.

יעקב מרגי: לא, אבל את יודעת?

יעקב מרגי: יש דברים?

חן פליישר: בהקשר של הניידות אני לא מכירה.

יעקב מרגי: לא בהקשר של הניידות.

חן פליישר: באופן כללי?

יעקב מרגי: בכלל בסוגיית המפקח.

חן פליישר: אני לא יודעת להתייחס.

יעקב מרגי: חשבנו לנצל את הבמה הזו.

מיכאל ביטון: כן.

מיכאל ביטון: עדי טל וקרן אור חזן מהמשרד לבטחון פנים.

מיכאל ביטון: קודם כל טוב שאתן איתנו, אתם רוצים להעיר משהו או שאתם רגועים?

עדי טל: שלום, הנוסח מקובל עלינו, דיברו איתנו לפני ותיאמו איתנו ואנחנו מברכים על התיקון.

מיכאל ביטון: יופי, תודה רבה.

מיכאל ביטון: בוא נעבור להקראה, חברים.

חן פליישר: כללי סליקה אלקטרונית של שיקים (שמירת שיקים) (תיקון), התשפ"א-2021 בתוקף סמכותי לפי סעיף 4 לחוק סליקת שיקים, התשע"ו-2016 (להלן – החוק), בהסכמת השר לבטחון הפנים, לאחר התייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני קובע כללים אלה: תיקון שם.

חן פליישר: תיקון הפתיח.

חן פליישר: תיקון סעיף 1.

חן פליישר: "(ג) הועברה פעילות פיננסית של לקוח מבנק מקורי לבנק קולט לפי הוראות סעיף 5ב1 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), ושיק כאמור בסעיף קטן (א) הוצג לפירעון הצגה חוזרת על ידי הבנק הקולט, באמצעות הצגת שיק ממוחשב שהועבר אליו על ידי הבנק המקורי, ישמור הבנק המקורי את השיק האמור למשך שישה חודשים נוספים מעבר לתקופה הקבועה בסעיף קטן (א); ל עניין זה "בנק מקורי" ו"בנק קולט" – כמשמעותם בסעיף 5ב1 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח).

חן פליישר: " תחילה.

מיכאל ביטון: מצביעים?

יעקב מרגי: אתה יודע, בעידן של הפקדה דיגיטלית לשיק היה ערך, למוכ"ז, המושג הזה של המוכ"ז, מוסר כתב זה, זה אפילו נשאר אצלך.

יעקב מרגי: אנחנו מתעסקים עם רגולציה עכשיו של שמירת שיקים.

מיכאל ביטון: כן, אבל זה דווקא התקדמות יפה.

יעקב מרגי: התקדמות אדירה.

מיכאל ביטון: השיקים שאפשר לצלם ולפדות אותם, זה דבר גדול מאוד, זה ממש יפה.

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: בעד – 2

מיכאל ביטון: נמנעים – אין

מיכאל ביטון: פה אחד.

מיכאל ביטון: שני פיות, אבל פה אחד אנחנו.

יעקב מרגי: לפעמים בהרבה מקרים אתה תהיה פה אחד תרתי משמע.

מיכאל ביטון: בבדידות מזהרת, אבל אני אומר לך שהדיונים האלה שהח"כים לא באים הם מפסידים.

יעקב מרגי: ודאי.

מיכאל ביטון: זה אולי לא נוצץ ולא כל מה שנוצץ זהב, אבל זה שינויים דרמטיים בכלכלה.

יעקב מרגי: ידידי מיכאל, אני אומר תמיד, לעתים יש משמעות, מעבר למה שנאמר פה לפרוטוקול, דברים נרשמים בדברי הימים של הכנסת, זה חשוב.

מיכאל ביטון: זה שינוי אמיתי.

יעקב מרגי: גם דברים מובנים מאליו, כיושב ראש הם היו מובנים לי והייתי שואל כדי שהשאלה תירשם והתשובה תינתן.

מיכאל ביטון: יפה, זה תכלית החוק, זה חשוב, לשם מה עושים דברים.

מיכאל ביטון: לא מה עושים, אלא לשם מה עושים.

מיכאל ביטון: תודה רבה, הישיבה נעולה.