ועדת הכנסת, כנסת 24, פרוטוקול מספר 15, 2021-09-02 09:00

ניר אורבך: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, יום חמישי כ"ה באלול התשפ"א, 2 בספטמבר 2021.

ניר אורבך: בשל קשיים בתנועה ובהגעה לכנסת, נשנה סדר הסעיפים, ונתחיל מהסעיף השלישי בסדר-היום: הצעת חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה), התשפ"א-2021, הצעה מטעם הוועדה, הכנה לקריאה ראשונה.

ניר אורבך: יש לנו פה הנוסח לדיון.

ניר אורבך: אבקש מארבל היועצת המשפטית להציג את העניין ואז ניתן אפשרות ליועצות משפטיות מוועדות אחרות, ואז ניתן אפשרות לחברי הכנסת לדבר.

ניר אורבך: ארבל, בבקשה.

ארבל אסטרחן: נתבקשתי להכין נוסח ולהציג פה הצעת חוק שהכוונה היא להכינה מטעם ועדת הכנסת כלומר ישר לקריאה ראשונה בעניינים שונים הקשורים לוועדות הכנסת.

ארבל אסטרחן: אני אסביר את הדברים.

ארבל אסטרחן: הסעיף הראשון והשני הם הוראת קבע.

ארבל אסטרחן: מהסעיף השלישי מדברים על הוראת שעה לכנסת הנוכחית.

ארבל אסטרחן: אתחיל מהוראות הקבע, סעיפים 1 ו-2.

ארבל אסטרחן: סעיף 1, שיהיה בפרק א', שייקרא מספר החברים בוועדות הכנסת, בא לתקן את סעיף 3 לחוק הכנסת.

ארבל אסטרחן: סעיף 3 לחוק הכנסת קובע היום מספר מקסימלי של חברים בוועדות, והוא אומר שמספר החברים בוועדה קבועה לא יעלה על 15, אבל בוועדת החוץ והביטחון, חוקה, חוק ומשפט וכספים - המספר לא יעלה על 17.

ארבל אסטרחן: יש גם הוראה מיוחדת לעניין ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע להוסיף כאן זה סעיף קטן (ד) שיתגבר על סעיף קטן (ב) שעוסק בוועדות חוץ וביטחון, חוקה וכספים, ויגיד שוועדת הכנסת רשאית לקבוע ברוב של שלושה רבעים מחבריה כי בתקופת כהונתה של הכנסת שבה מתקבלת ההחלטה, מס' החברים בוועדת החוץ והביטחון לא יעלה על 19, ומספר החברים בוועדת הכספים לא יעלה על 20.

ארבל אסטרחן: יש פה שני דברים כדאי להזכיר.

ארבל אסטרחן: האחד, שכבר מהכנסת ה-15 עשו תיקוני חקיקה שנועדו להגדיל את מס' החברים בוועדות, בעיקר בחוץ וביטחון וכספים, כי פעמים רבות היתה תחושה שהמספר המקסימלי לא מספיק, ורצו לאפשר ייצוג רחב יותר, אז היו תיקונים כאלה בכנסות ה-15, ה-16, ה-17, ה-20, ולכן הרעיון הפעם הוא לא לעשות תיקון רק לכנסת הנוכחית אלא לעשות קביעה שוועדת הכנסת תוכל ברוב של שלושת רבעי מחבריה לקבל החלטה עקרונית שהמספר יהיה גדול יותר.

ארבל אסטרחן: ההוראה הזאת דומה להוראה שקיימת בסעיף 10 לחוק הכנסת בעניין נשיאות הכנסת.

ארבל אסטרחן: סעיף 10 קובע מס' מקסימלי לסגנים, של תשעה, ואומר שוועדת הכנסת רשאית – אותו דבר – ברוב של שלושת רבעי מחבריה לקבוע כי בתקופת כהונתה של הכנסת שבה מתקבלת ההחלטה לא תחול מגבלה זו, ואז יכול להיות מס' גדול יותר של סגנים.

ארבל אסטרחן: זה תמונת ראי של הדבר הזה.

ארבל אסטרחן: יש לומר, שהנושא של הגדלת הוועדות התעורר גם עכשיו כחלק מהמשא ומתן שנעשה בין סיעות הקואליציה והאופוזיציה, ובין היתר דובר על הגדלה של מספר החברים בשתי הוועדות האלה.

ארבל אסטרחן: כידוע גם הוגשה עתירה בעניין הזה ויש החלטת ביניים של בית המשפט.

ארבל אסטרחן: העניין הזה מתכתב גם עם זה.

ארבל אסטרחן: זה לעניין סעיף 1.

ארבל אסטרחן: סעיף 2 עניינו הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.

ארבל אסטרחן: כידוע תקציב המדינה, חוק התקציב נדון בוועדת הכספים של הכנסת.

ארבל אסטרחן: לדבר הזה יש שני חריגים.

ארבל אסטרחן: תקציב הכנסת נדון בוועדת בוועדה משותפת של ועדת הכנסת ו-וועדת הכספים, ותקציב הביטחון נדון בוועדה משותפת של ועדת הכספים ו-וועדת החוץ והביטחון.

ארבל אסטרחן: סעיף 18 לחוק, שקובע את ההוראה לעניין תקציב הביטחון, אומר שאת חלוקת תקציב הביטחון לסעיפים, לתחומי פעולה ולתוכניות תקבע ועדה משותפת של ועדת הכספים ו-וועדת החוץ והביטחון.

ארבל אסטרחן: לפי תקנון הכנסת, כאשר יש ועדה משותפת סטטוטורית, היו"ר יהיה מהוועדה ששמה נזכר ראשון בחוק שמקים אותה, מה שאומר ועדת הכספים.

ארבל אסטרחן: במשך השנים היו מחלוקות בשאלה, האם נכון שיו"ר הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון יהיה מוועדת הכספים או מוועדת החוץ והביטחון.

ארבל אסטרחן: האם הראייה צריכה להיות יותר ראייה כוללת של התקציב או יותר ראייה של צורכי הביטחון.

ארבל אסטרחן: לפני שתוקן התקנון ונקבעה ההוראה שציינתי היה לפעמים מהוועדה הזאת ולפעמים מזאת.

ארבל אסטרחן: אחרי שתוקן החוק, היו"ר היה אמור להיות מוועדת הכספים, ועל-מנת לאפשר שיהיה יו"ר מוועדת החוץ והביטחון עשו תיקוני חקיקה ותיקנו את החוק מספר פעמים בכנסות ה-19 וה-20 כדי לאפשר ליו"ר וועדת החוץ והביטחון להיות יו"ר הוועדה המשותפת.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע כעת זה לא הוראת שעה כפי שהיה בעבר אלא הוראת קבע, שתתקן את סעיף 18א לחוק יסודות התקציב ותגיד שוועדת הכנסת יכולה לקבוע את יו"ר הוועדה המשותפת מקרב כל חבריה, כלומר בכל כנסת ועדת הכנסת תצטרך להחליט מי יהיה היושב-ראש והיא לא תהיה מחויבת לעשות את זה מוועדת הכספים – הוא יוכל להיות גם מוועדת החוץ והביטחון.

ארבל אסטרחן: זה סעיף 2.

ארבל אסטרחן: עכשיו עוברים לפרק ג' שהוא הוראת שעה בעניין העברת סמכויות בין ועדות לתקופת כהונתה של הכנסת ה-24.

ארבל אסטרחן: כזכור, ב-11 באוגוסט הכנסת תיקנה את תקנון הכנסת והוסיפה שלוש ועדות קבועות חדשות בתיקון שתוקפו לכנסת הנוכחית בלבד – ועדת ביטחון הפנים, ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים לשירותי דת יהודיים ו-וועדת הבריאות.

ארבל אסטרחן: הוועדות האלה קמו כבר, הן יכולות לתפקד, יש להן מלוא הסמכויות לדון בחקיקה, בהצעות לסדר, בדיונים מהירים, בדיונים יזומים וכו'.

ארבל אסטרחן: הן לא יכולות לבצע תפקידים שהחוק העניק לוועדה אחרת, כלומר למשל אם יש חוק שעוסק בענייני בריאות ואומר ששר הבריאות יתקין תקנות באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות – לוועדת הבריאות החדשה שקמה אין סמכות לאשר אותן תקנות.

ארבל אסטרחן: מטרת הצעת החוק היא להעביר סמכויות כאלה, מכוח חוק, לשלוש הוועדות החדשות שקמו.

ארבל אסטרחן: בעיקר מדובר באישור חקיקת משנה, תקנות, צווים, התייעצות עם הוועדה וקבלת דיווחים מסוגים שונים.

ארבל אסטרחן: אתן דוגמה, ואז אכנס לפרטים.

ארבל אסטרחן: למשל, פקודת בתי הסוהר, שעד תיקון התקנון היתה בסמכות ועדת הפנים והגנת הסביבה, קובעת הוראות שונות שמסמיכות את הוועדה.

ארבל אסטרחן: למשל, כתוב שנציב בתי הסוהר יבחן אפשרות לשיקום אסיר, ואז כתוב שהשר יקבע באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה הוראות לעניין סעיף זה.

ארבל אסטרחן: כלומר פה יש סמכות לחקיקת משנה של השר באישור הוועדה.

ארבל אסטרחן: אם רוצים שזה יהיה עכשיו ועדת הפנים החדשה, צריך לתקן את זה.

ארבל אסטרחן: אותה פקודה קובעת למשל: השר רשאי לקבוע בצו מעת לעת באישור ועדת הפנים את תקן הכליאה.

ארבל אסטרחן: יש גם הוראות דיווח בפקודה.

ארבל אסטרחן: למשל, נציב הקבילות יגיש לשר ויציג לפני ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת מדי שנה דין וחשבון על פעולותיו וכו'.

ארבל אסטרחן: עניין ייחודי נוסף שיש בחוק הזה – יש סמכות שהחוק מעניק ליו"ר הוועדה.

ארבל אסטרחן: למשל, במקרה הזה של פקודת בתי הסוהר יו"ר ועדת הפנים נחשב מבקר רשמי בבתי סוהר - יכול להיכנס בכל עת לבית סוהר, לבדוק את התנאים שם וכו'.

ארבל אסטרחן: זה סמכות שמוענקת היום ליו"ר ועדת הפנים, ליו"ר ועדת חוקה, לשופטי בית המשפט העליון.

ארבל אסטרחן: ברגע שנושא בתי הסוהר עבר לוועדת ביטחון הפנים – את כל הסמכויות האלה מוצע להעביר לאותה ועדה.

ארבל אסטרחן: אחרי שהסברתי את המסגרת הכללית, יש בתוך פרק ג' סימן א' – סעיף 3 שאומר: הוראות פרק זה יחולו בתקופת כהונתה של הכנסת ה-24 – כאמור תיקון התקנון היה רק לכנסת ה-24 - ואז יש סעיף 4, שמדבר על הסמכויות שיועברו מוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בשמה הקודם – היום היא ועדת העבודה והרווחה – לוועדת הבריאות.

ארבל אסטרחן: פה אתן ליועצת המשפטית של הוועדה לפרט לגבי הנושא הזה.

ארבל אסטרחן: מפורטים פה 35 חוקים שמוצע שהסמכויות לגביהם יועברו לוועדת הבריאות.

ארבל אסטרחן: אחר כך יש סימן ג' שכולל 14 חוקים שהסמכויות לגביהם סעף יועברו מוועדת הפנים לוועדת ביטחון הפנים, שזה נושאים – יש פה תיקונים לחוק לעירייה, חוק הבטיחות במקומות ציבוריים, פקודת המשטרה, פקודת בתי הסוהר, פקודת הסמים המסוכנים, חוק הרשות לשיקום האסיר, חוק שהייה שלא כדין – איסור סיוע, חוק הסדרת הביטחון לגופים ציבוריים, חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, חוק המשטרה, חוק להגנה על עדים, חוק המאבק בתופעת השכרות, חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיים, חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.

ארבל אסטרחן: בכל החוקים האלה כל הסמכויות שציינתי – בעיקר סמכויות של אישור תקנות וקבלת דיווחים וכו', שהיום בסמכות ועדת הפנים, יועברו לסמכות ועדת ביטחון פנים, והסימן האחרון, סימן ד', מתקן שלושה חוקים שבהם יש סמכויות שנוגעות לשירותי דת יהודיים והסמכויות האלה יעברו לוועדה החדשה, ועדת מיזמי תשתית לאומיים מיוחדים ושירותי דת יהודיים.

ארבל אסטרחן: מדובר בחוק שירותי הדת היהודיים, חוק הרבנות הראשית לישראל וחג המצות – איסורי חמץ.

ארבל אסטרחן: הייתי שמחה עם נעה בן-שבת היתה יכולה להתייחס לנושא ועדת הבריאות.

נעה בן-שבת: עברנו על רשימת החוקים שבהם יש סמכות לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

נעה בן-שבת: ברירת המחדל היא שהחוקים האלה נשארים בוועדת העבודה והרווחה למעט החוקים שעוברים לוועדת הבריאות.

נעה בן-שבת: בנינו את הרשימה הזאת לפי חוקים שנושאם בריאות, ושהסמכות הנתונה לוועדה נוגעת לאישור, למשל, של חקיקת משנה או דיווחים בנושא בריאות.

נעה בן-שבת: סך הכול הרשימה הזאת מקיפה את כל התחומים, אבל היו מקרים שבהם היתה בעיה להגדיר כי הנושאים של הרווחה והבריאות שלובים זה בזה.

נעה בן-שבת: למשל, בחוק הסכמים לנשיאת עוברים – החוק הזה הועבר – הוא ברשימת הנושאים שמועברים לוועדת הבריאות.

נעה בן-שבת: למרות שיש פה פרק שהוא בסמכות שר הרווחה, או נוגע להסדרת מעמד הילד, וגם שם יש סמכות של ועדה לאשר – זה חוק שעבר לבריאות.

נעה בן-שבת: כנגד זה יש חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול.

נעה בן-שבת: מדבר גם על מוסדות רפואיים וגם על מוסדות רווחה.

נעה בן-שבת: שם חשבנו שיותר נכון להשאיר אותו בברירת המחדל בוועדת העבודה.

נעה בן-שבת: אני מזכירה שרשימת החוקים פה לא אומרת מה כל החוקים שיכולה לדון בהם ועדת הבריאות.

נעה בן-שבת: זה ייחתך לפי תקנון הכנסת אלא רק חוקים שבהם יש ממש היום סמכות לוועדה ורצו להבהיר איזו ועדה.

נעה בן-שבת: לכן אם היתה פה שאלה לגבי נושא של חוק הסמים המסוכנים, יש סמכות היום לוועדת עבודה, רווחה ובריאות – חשבנו שכיוון שמדובר בנושא של סמים ופקודת הסמים המסוכנים בוועדת הבריאות, נכון יותר שהיא תידון בוועדת הבריאות ולא בוועדת העבודה והרווחה למרות ההיבטים.

נעה בן-שבת: היתה לנו התלבטות מיוחדת לגבי חוק שיקום נכי נפש בקהילה.

נעה בן-שבת: חוק טיפול בחולי נפש נמצא פה ברשימה כחור שעובר לוועדת הבריאות.

נעה בן-שבת: יש חוק שלא התייחסנו אליו, שנוגע לטיפול בקטינים, אבל חוק שיקום נכי נפש בקהילה הוא חוק שאמנם עוסק בנכי נפש אבל המהות שלו היא רווחתית ולכן בסופו של דבר הוא נשאר בברירת המחדל ולא נכלל ברשימה.

נעה בן-שבת: כפי שארבל הסבירה, המטרה של החוק פה היא להעביר את הסמכויות של הוועדה שנתונות היום בוועדה והוא לא במסגרת הדיון של הוועדה ובמסגרת הפעולה שלה - נקבע לפי תקנון הכנסת.

בועז טופורובסקי: למה פקודת המסמכים המיוחדים לא בוועדת ביטחון פנים?

נעה בן-שבת: אפשר לתקן בחקיקה את הוועדה העוסקת בנושא מסוים.

נעה בן-שבת: הנושא של סמים מסוכנים, בגלל שמדובר פה בחומרים שמשמשים לפעמים גם לרפואה ורשימת החומרים המסוכנים, יש בתוך הפקודה היום סמכות לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כל מה שעשינו פה – שאלנו את השאלה: האם זה צריך להישאר בוועדת העבודה והרווחה או זה צריך להיות בוועדת הבריאות, כי הנושא פוצל.

נעה בן-שבת: גם אם יש פה חוק שהוא בנושא בריאות, ויש ועדת הפנים והגנת הסביבה שהיא מוסמכת, לא עשינו העברות בין ועדות.

נעה בן-שבת: זה רק חוק ששאל את השאלה: האם חוקים שכתוב בהם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ילכו לוועדת הבריאות או לוועדת העבודה והרווחה.

בועז טופורובסקי: אבל יש כאן

בועז טופורובסקי: כן משהו שעובר לוועדת ביטחון פנים – תיקון פקודת הסמים המסוכנים, סעיף 25יד.

נעה בן-שבת: זה סמכות שנתונה היום לוועדת הפנים והגנת הסביבה עד כמה שאני מבינה, והיא עוברת לוועדת החוץ והביטחון.

ארבל אסטרחן: מה שהיה בפנים עובר לביטחון פנים, ומה שהיה בעבודה עובר לבריאות.

ארבל אסטרחן: זו חלוקה שכבר היתה קיימת.

נעה בן-שבת: וגם החוקים שעוברים לבריאות לא תמיד חוקים שבאחריות שר הבריאות.

נעה בן-שבת: למשל, יש פה חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים.

נעה בן-שבת: זה חוק שבאחריות שר הכלכלה.

נעה בן-שבת: ובכל זאת כיוון שהנושא הוא בריאותי והסמכות נתונה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אמרנו שזה צריך להידון בוועדת הבריאות כי הנושא הוא בריאותי, ומנגד הדוגמה של חוק שיקום נכי נפש בקהילה – אמנם שר הבריאות אחראי לו, כפי שהסברתי, הצד הרווחתי הוא משמעותי לגבי סמכות הוועדה שקבועה באותו חוק.

נעה בן-שבת: יכול להיות שאפשר יהיה לשנות בחקיקה את התחומים.

בועז טופורובסקי: עכשיו אנחנו עושים חקיקה.

בועז טופורובסקי: אפשר לשנות את זה עכשיו.

ארבל אסטרחן: נכון.

ארבל אסטרחן: אפשר לשנות.

ארבל אסטרחן: זו היתה התפיסה – להעביר מפנים לביטחון פנים, מעבודה לבריאות.

ארבל אסטרחן: אני רוצה להקריא את רשימת החוקים שעוברים לבריאות, שיהיה לנו לפרוטוקול.

ארבל אסטרחן: אני רוצה להקריא את סעיף 4 לפרוטוקול: כל סמכות ותפקיד הנתונים לפי חיקוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת יהיו נתונים לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, למעט סמכות או תפקיד הנתונים לה לפי החיקוקים המפורטים להלן, שיהיו נתונים לוועדת הבריאות של הכנסת – וזה מסודר לפי סדר החקיקה שלהם, לכן מתחילים עם פקודות: (1) פקודת המיילדות ; (2) פקודת בריאות העם, 1940 ; (3) חוק מגן דוד אדום, התש"י–1950 ; (4) חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז–1957 ; (5) פקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל"ג–1973 ; (6) פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל"ז-1976 ; (7) חוק הפסיכולוגים, התשל"ז–1977 ; (8) פקודת רופאי השיניים [נוסח חדש], התשל"ט–1979 ; (9) פקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ"א–1981 ; (10) חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון, התשמ"ג–1983 ; (11) חוק השימוש בהיפנוזה, התשמ"ד–1984 ; (12) פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ"ה–1985 ; (13) חוק ביטוח נפגעי חיסון, התש"ן–1989 ; (14) חוק טיפול בחולי נפש, התשנ"א–1991 ; (15) חוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א–1991 ; (16) חוק העיסוק באופטומטריה, התשנ"א–1991 ; (17) חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד–1994 ; (18) חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ"ו–1996 ; (19) חוק זכויות החולה, התשנ"ו–1996 ; (20) חוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון מוצרי טבק, התשס"א–2000 ; (21) חוק החולה הנוטה למות, התשס"ו–2005 ; (22) חוק השתלת אברים, התשס"ח–2008 ; (23) חוק מוות מוחי-נשימתי, התשס"ח–2008 ; (24) חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים, התשס"ח–2008 ; (25) חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח–2008 ; (26) חוק תרומת ביציות, התש"ע–2010 ; (27) חוק מרשם תורמי מוח עצם, התשע"א–2011 ; (28) חוק ציוד רפואי,

ארבל אסטרחן: התשע"ב–2012 ; (29) חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע"ג–2013 ; (30) חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע"ד–2014 ; (31) חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו–2015 ; (32) חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע"ז–2016 ; (33) חוק החזקת תכשיר אפינפרין במוסדות חינוך ובמקומות ציבוריים, התשע"ח–2018 ; (34) חוק תיירות מרפא, התשע"ח–2018 ; (35) חוק הסמים המסוכנים (עבירת קנס מיוחדת – הוראת שעה), התשע"ח–2018 .

ארבל אסטרחן: אלה 35 החוקים שיעברו לוועדת הבריאות.

ניר אורבך: בבקשה.

טל אלוביץ: בוקר טוב.

טל אלוביץ: את סעיף 4 – 35, מתווה הלגליזציה, שקיים היום, שהוא חוק של משרד המשפטים, נבקש כרגע לא להעביר לוועדת הבריאות ולדון בזה מאוחר יותר בינינו כי זה חוק שאין לו נגיעה בריאותית אלא מתווה פלילי לעניין שימוש בקנאביס כסם מסוכן.

טל אלוביץ: בואו נסיר את זה לפני.

ניר אורבך: תודה.

ניר אורבך: חבר הכנסת אבי מעוז, בבקשה.

ניר אורבך: לא אגביל בזמן אבל אבקש להיות ממוקדים.

אבי מעוז: תודה רבה.

אבי מעוז: הכנסת מתכנסת והוועדות מתכנסות ועובדות, והכול בשביל שהממשלה תמשיך להתקיים – מפצלת ועדות.

אבי מעוז: עכשיו אנחנו מפצלים את החוקים.

אבי מעוז: אבל אני מודאג היום בדיון על תקציצב, מסגרת התקציב, חוק ההסדרים במשק.

אבי מעוז: נדבר על זה רבות במשך היום.

אבי מעוז: אני רוצה לומר דבר אחד.

אבי מעוז: קיבלנו אתמול את מכתבה של היועצת המשפטית של הכנסת, מכתב ברור, בהיר.

אבי מעוז: היא מנתחת כל חוק מחוק ההסדרים, והיא ממליצה או אומרת לאיזו ועדה ראוי להעביר את החוק הזה.

אבי מעוז: יש חוק אחד בחוק ההסדרים, אני מתכוון לחוק הכשרות, מה שאתם קוראים מהפכת הכשרות.

אבי מעוז: הדברים שלה כל כך ברורים, פשוטים ונחרצים, ושמעתי, חבר הכנסת ניר אורבך, אתמול שאתה מתעקש שהחוק הזה, שהמהפכה הזאת תובא בחוק ההסדרים דווקא, ולא תוותרו בעניין הזה.

אבי מעוז: היועצת המשפטית של הכנסת, במבט פשוט של אדם פשוט, אפילו לא צריך להיות מלומד בעריכת דין במשפטים, אומרת: לא ברור ולא מובן מדוע החוק הזה כאן בחוק ההסדרים.

אבי מעוז: אין לו שום קשר לתקציב, ויש לו לעומת זה השלכות נרחבות על סמכותה של הרבנות הראשית ועל סמכותם של רבני הערים.

אבי מעוז: למרות המילים הכל כך פשוטות האלה אתם מתעקשים להביא לנו את זה בחוק ההסדרים.

אבי מעוז: רבות דובר בימים האחרונים על התמונה של הנשיא האמריקאי שכן נרדם, לא נרדם בעת פגישתו עם ראש הממשלה בנט.

אבי מעוז: לא צריך להיות עם עיניים עצומות בשביל להירדם.

אבי מעוז: מה ההוכחה שלי – אנשים יכולים להירדם עם עיניים פקוחות.

אבי מעוז: לכן כל הוויכוח, אם כן היה עם עיניים פקוחות, לא עם עיניים פקוחות – הוא לא רלוונטי.

אבי מעוז: אנחנו רואים ממשלה שלמה, ממשלת ישראל וחברי הכנסת של הקואליציה, נרדמים עם עיניים פקוחות.

אבי מעוז: כולכם באופן הכרתי מלא עיניים פקוחות, ואתם מובילים אותנו למצב שמדינת ישראל מאבדת את הזהות היהודית שלה, והופכת להיות מדינת כל אזרחיה.

אבי מעוז: ועל שמכם יירשם העניין הזה.

אבי מעוז: קוראים לזה בהנדסת תודעה - הכלה.

אבי מעוז: השתמשתם רבות במילה הכלה.

אבי מעוז: אתם מכילים את המגפה, אתם מכילים את הקורונה, אתם מכילים את הטרור, והחמאס פרסם אתמול, שמדינת ישראל, ממשלת ישראל תכיל את הריגתו של החייל הגיבור.

אבי מעוז: הכלה זו הנדסת תודעה, רבותיי.

אבי מעוז: הכלה משמעותה - בת היענה טומנת את ראשה בחול.

אבי מעוז: אתם נרדמים עם עיניים פקוחות ולזה אתם קוראים הכלה.

אבי מעוז: זה מילה יפה.

אבי מעוז: זה הביא אותנו לאינתיפאדה, הכילו את הפרות הסדר, וכולנו זוכרים מה היתה התוצאה, והיא מביאה את שרת הפנים לומר שאנחנו מכילים את המתים במגפה, וההכלה הזאת מביאה את החמאס לומר: אנחנו יודעים, ממשלת ישראל לא תעשה כלום כי הם מכילים את הטרור.

אבי מעוז: לאן הידרדרנו?

אבי מעוז: חבר הכנסת ניר אורבך, אני קורא לך – תתעוררו.

אבי מעוז: תוציאו את מהפכת הכשרות מחוק ההסדרים.

אבי מעוז: היא לא שייכת לשם.

אבי מעוז: בואו נתמודד, נדון.

אבי מעוז: אתם רוצים לתקן – קדימה, בואו נתקן, אבל לא חוק שיש לו השלכות נרחבות, כפי שאומרת היועצת המשפטית על הרבנות הראשית, על סמכויותיה ועל רבני הערים.

אבי מעוז: לאן עוד תובילו את המדינה?

אבי מעוז: תודה רבה.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: חבר הכנסת שמחה רוטמן, בבקשה.

שמחה רוטמן: האמת היא שהשבוע היה לנו דיון בכנסת בנוגע לאיראן.

שמחה רוטמן: הממשלה שלחה את שר הדתות.

שמחה רוטמן: לא נותר לנו אלא להתפלל כנראה.

שמחה רוטמן: אני רוצה ברשותך, ואני מבטיח לך שזה קשור לעניין, אבל הייתי רוצה להתחיל בפרק תהלים קצר.

שמחה רוטמן: שמעתי שראש הממשלה משווה את עצמו לדוד המלך.

שמחה רוטמן: לַמְנַצֵּחַ לְעֶבֶד־ה' לְדָוִד׃

שמחה רוטמן: נְאֻם־פֶּשַׁע לָרָשָׁע בְּקֶרֶב לִבִּי אֵין־פַּחַד אֱלֹהִים לְנֶגֶד עֵינָיו׃

שמחה רוטמן: כִּי־הֶחֱלִיק אֵלָיו בְּעֵינָיו לִמְצֹא עֲוֺנוֹ לִשְׂנֹא׃

שמחה רוטמן: דִּבְרֵי־פִיו אָוֶן וּמִרְמָה חָדַל לְהַשְׂכִּיל לְהֵיטִיב׃

שמחה רוטמן: אָוֶן יַחְשֹׁב עַל־מִשְׁכָּבוֹ יִתְיַצֵּב עַל־דֶּרֶךְ לֹא־טוֹב רָע לֹא יִמְאָס׃

שמחה רוטמן: ואני מסיים פה - ה' בְּהַשָּׁמַיִם חַסְדֶּךָ אֱמוּנָתְךָ עַד־שְׁחָקִים׃

שמחה רוטמן: צִדְקָתְךָ כְּהַרְרֵי־אֵל מִשְׁפָּטֶךָ תְּהוֹם רַבָּה אָדָם־וּבְהֵמָה תוֹשִׁיעַ ה'׃

שמחה רוטמן: הפרק הזה, מלבד משמעויותיו האקטואליות והצורך בתשועה, הקשר שלו לחוק שמונח על פנינו כרגע, ניסיתי להבין - אני מבין שוועדת הבריאות אמורה לדון בבריאותם של בני אדם.

שמחה רוטמן: המשרד הרלוונטי לסוגיות שכאלה הוא משרד הבריאות.

שמחה רוטמן: בדרך כלל ועדה עובדת מול משרד לכן יש אינטרס להביא את כלל החוקים של אותו משרד.

שמחה רוטמן: ניסיתי להבין מדוע לוועדת הבריאות אנחנו מעבירים את מחלותיהם של החיות.

שמחה רוטמן: מדוע פיקוח על מזון לבהמות שזה דבר שהוא קלאסי אמור להיות בידיים של ועדה שמתעסקת בנושא חקלאות, של ועדה שמתעסקת בנושא מפעלים ועבודה וכלכלה וכדומה, והרבה פחות בענייני בריאות.

שמחה רוטמן: גם המשרד הרלוונטי פחות קשור וגם הנושא לא קשור, ורק פרק התהלים הציל אותי כי רק בזכותו הבנתי את הקשר בין אדם לבהמה - בעקבות אדם ובהמה תושיע ה', כנראה שממשלה שאין פחד אלוהים לנגד עיניה, רוצה לחבר בין אדם לבהמה בוועדת הבריאות.

שמחה רוטמן: אני חושב שהקשר הרוחני נמצא, ומעבר אליו זו גם הערה עניינית.

שמחה רוטמן: אני חושב שאין קשר בין הנושאים האלה, והם צריכים לצאת מהוועדה.

שמחה רוטמן: זו הערה טכנית לעניין רשימת החוקים ואשמח להתייחסות של הייעוץ המשפטי לנושא הזה.

נעה בן-שבת: הרשימה הזאת מתייחסת לחוקים היום שבסמכות וועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

נעה בן-שבת: בחוק הזה מדובר בעלי חיים שמגיעים למאכל לבני אדם.

נעה בן-שבת: לכן הפיקוח על מזון לבעלי חיים גם נדון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, וכרגע, כשאנחנו מפצלים את הוועדות, השאלה היתה האם נכון להשאיר אותה בוועדת העבודה והרווחה, או החוק הזה, בגלל מהותו- - -

צבי האוזר: נוגע למזון בני אדם.

שמחה רוטמן: לא רק.

צבי האוזר: אבל בעיקר.

שמחה רוטמן: חוק הרופאים הווטרינריים- - -

צבי האוזר: חוק הפיקוח על מזון בעלי חיים – התשובה הניחה את דעתך?

צבי האוזר: או אתה חושב שצריך להשאיר את זה בוועדת העבודה?

שמחה רוטמן: אני חושב שפריט 4, חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ותוצרת מן החי, פריט 12, פקודת מחלות בעלי חיים - נוסח חדש, פריט 15, חוק הרופאים הווטרינריים – אני יודע שעלתה באיזשהו שלב הצעה שווטרינרים יצילו אותנו מהקורונה אבל זה לא כל כך קשור לבריאות, וחוק פיקוח המזון על בעלי חיים – כל החוקים הללו לא שייכים בעיניי לוועדת הבריאות.

שמחה רוטמן: שיישמרו בוועדת העבודה והרווחה.

צבי האוזר: כלומר הפיקוח על מזון בעלי חיים בוועדת העבודה - זה הגיונך.

צבי האוזר: אנחנו בשידור.

צבי האוזר: הדיון הזה הוא ענייני.

שמחה רוטמן: אשמח לנהל אותו – רק תן לי לענות.

נעה בן-שבת: רק נסביר - החוק הזה, ייצוא בעלי חיים ותוצרת מן החי, הוא חוק של משרד החקלאות ונדון בוועדת הכלכלה, שעוסקת בכמה וכמה משרדים, אבל יש סמכות שנתונה בחוק הזה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, סמכות שנבעה מחוק הגנה על בריאות הציבור מזון, מההיבטים של בריאות הציבור.

שמחה רוטמן: הבנתי – לא כל החוק עובר לטיפול ועדת הבריאות אלא רק הסעיף הרלוונטי.

צבי האוזר: מה שבסמכות הוועדה בחוקים האלה, כשכולם נוגעים בסוף לבריאות ומקומם או בבריאות או ברווחה, מקומם במובהק בבריאות, שמו בבריאות.

שמחה רוטמן: קיבלתי תשובה טובה, שההבהרה שזה רק הסמכויות שנוגעות לוועדת העבודה והרווחה ועיקר החוק מטופל כפי שצריך, בוועדת הכלכלה.

שמחה רוטמן: מצוין.

שמחה רוטמן: זו תשובה טובה, ואני שמח שקיבלתי אותה.

ניר אורבך: חבר הכנסת רוטמן, ברשותך אבקש טיפה לקצר.

ניר אורבך: בבקשה.

שמחה רוטמן: שנית, וזו הערה כללית לגבי עצם הדיון ומסגרתו.

שמחה רוטמן: העובדה שוועדה שבעיניי עצם הקמתה אינה חוקית, ועדת הכנסת הנוכחית, זה שהיא תלויה ועומדת בבית המשפט העליון, זה לא מה שמטריד אותי.

שמחה רוטמן: אני לא חושב שקביעתו של בית המשפט העליון בנושא היא החשובה.

שמחה רוטמן: אני חושב שהקביעה של הכנסת פה היא החשובה בנושא הזה.

שמחה רוטמן: גם הייעוץ המשפטי של הכנסת, שוב – גם עמדתו כייעוץ חשובה לא כקובעת, אבל גם הייעוץ המשפטי של הכנסת אומר שהמצב הנוכחי היום של הרכבת הוועדות הוא בעייתי מבחינה חוקית.

שמחה רוטמן: אני חושב שהקמתם פה ועדה, בניגוד לנהוג בכנסת, בניגוד למפתח סיעתי, בניגוד לאיך שצריכה לקום ועדה.

שמחה רוטמן: עכשיו אתם עושים באמצעות אותה ועדה, שהקמתם באופן לא חוקי, אתם מציעים הצעת חוק מטעם ועדה.

שמחה רוטמן: פוגעים בהליך החקיקה - לא רק בהליכי קבלת החלטות השוטפים של הכנסת אלא גם בהליך חקיקה.

שמחה רוטמן: אתם ועדה שבכלל הקמתה בחטא – היא יוזמת חוק שגם מטרתו לשנות את סדרי הבית.

שמחה רוטמן: ההתנהלות הדיונית של הקואליציה אל מול האופוזיציה בכנסת זאת היא מתחת לכל ביקורת.

שמחה רוטמן: אתם אמורים להגיב לבית המשפט העליון.

שמחה רוטמן: אותנו כבר הבנו שאתם לא מכבדים.

שמחה רוטמן: את עצמכם אתם לא מכבדים.

שמחה רוטמן: בית המשפט העליון – תכבדו אותו כפי שאתם מכבדים אותנו.

שמחה רוטמן: תצפצפו גם עליו.

שמחה רוטמן: אתם אמורים ביום ראשון להגיב, על איך אתם מקימים ועדות שעומדים בתנאי החוק.

שמחה רוטמן: אתם לא עושים את זה.

שמחה רוטמן: חשבתי שהיום יהיה דיון - איך אתם מתמודדים עם האבן שזרקתם לבור שהקמתם ועדות לא חוקיות?

שמחה רוטמן: במקום זה אתם עושים דיון לקדם חקיקה, להרוס עוד יותר את סדרי הבית, להקים ועדות, לחלק עוד ג'ובים.

שמחה רוטמן: הדיונים שמתנהלים פה בוועדות – לי למשל אין זכות הצבעה בוועדת חוקה.

שמחה רוטמן: ועדת חוקה מתנהלת ללא נציגים של קואליציה, גם אם אנשים מדברים, ויש שם אנשים שעושים עבודה מאוד טובה, אבל הוועדה הזאת היא במעמד צד אחד, מה שנקרא.

שמחה רוטמן: גם הוועדה הזאת, בין אם אנחנו באים ומדברים והולכים כפי שאמר חבר הכנסת צביקה האוזר, או סתם בטלפון – אנחנו באותה מידה יכולים לא להיות פה כי יצרתם לעצמכם פה רוב מלאכותי, לא חוקי, לא תקין.

שמחה רוטמן: עכשיו אתם יוזמים חקיקה להנציח את הדבר הזה בעוד מקומות.

שמחה רוטמן: בהקשר הזה אני תוהה, מתי תעצרו את הרס הכנסת, את הממשלה?

שמחה רוטמן: את המדינה אתם כבר הורסים.

שמחה רוטמן: תודה.

ניר אורבך: בהחלט, מה שאמר פה חבר הכנסת אבי מעוז – הוא צודק.

ניר אורבך: יש פה הנדוס תודעה, גם מבחינת האמירה של חוקיות ועדות הכנסת – זה במעמד צד אחד כי אתם לא משתפים פעולה.

ניר אורבך: אתם לא מקבלים את זה שהממשלה הזאת מתפקדת וכנראה תאריך ימים.

ניר אורבך: אנחנו כקואליציה מנסים לעשות מאמצים.

ניר אורבך: אתם רואים את החברויות בוועדות.

ניר אורבך: אני מציע שגם אתם תתחילו לשתף פעולה, לעבוד בעבודה הפרלמנטרית של הכנסת ותפסיקו להטיף לנו במעמד מרגש זה של ערב ראש השנה.

אורי מקלב: אמרתם את זה לבית המשפט, ובית המשפט דחה אתכם.

ניר אורבך: נכון.

ניר אורבך: בית המשפט אמר, כתוצאה מזה שהוא יושב-ראש הכנסת שמייצג- - -

שמחה רוטמן: והייעוץ המשפטי של הכנסת, אז מי פה מהנדס תודעה?

שמחה רוטמן: למה אתה קורא לי מהנדס תודעה?

ניר אורבך: שמעתי את דבריך בסבלנות.

צבי האוזר: הוא לא קרא לך אלא לחבר הכנסת מעוז שהטיח בו מהנדס תודעה, ולא ראיתי אותך זועם על חבר הכנסת מעוז שהשתמש במילים האלה.

ניר אורבך: נתתי לך לדבר בכבוד, אז אני מבקש שאתה תכבד אותי וגם תשמע את דבריי עד הסוף.

ניר אורבך: אתן לך גם זמן להגיב.

ניר אורבך: הנדסת תודעה יש פה מצידכם.

ניר אורבך: יש פה ממשלה נבחרת על-פי חוק עם ועדות שמתנהלות על-פי חוק, ויש פה תהליך בבית משפט שמבקש מאתנו תשובה כי יושב-ראש הכנסת שמייצג אותנו אמר שאנחנו צריכים לעשות מהלך לקראת האופוזיציה.

ניר אורבך: גם אתם צריכים לרדת מהעצים שאתם תלויים בהם – מאז המשא ומתן הקואליציוני, ולהתחיל להשתתף במשחק הדמוקרטי פה בכנסת.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: בבקשה.

שמחה רוטמן: אני מאוד שמח שאנחנו עדיין תלויים על העצים שלנו מהמשא ומתן הקואליציוני, כי הירידה מהעצים שלכם מובילה להכנסת חומרי לחימה לעזה, לחוסר תגובה לירי - תן לי זמן, אל תסתום לי את הפה.

ניר אורבך: אל תהנדס תודעה, כי בוועדה הזאת הדבר האחרון שאתה יכול להגיד זה סתימת פיות.

שמחה רוטמן: אל תגיד לי מה להגיד לך.

ניר אורבך: יש פה דיון שצריך להתקדם.

ניר אורבך: אני נותן לך מחוץ לדיון לענות.

שמחה רוטמן: אז תן לי לענות.

ניר אורבך: אני נותן לך מעבר לסדרי הדיון להגיב למה שאמרתי כי גם אני בדרך כלל לא מתערב בדיון המהותי אבל עכשיו התערבתי.

ניר אורבך: אני לא רוצה להגביל אותך בזמן.

ניר אורבך: אני מבקש שתגיב על הדברים שאני אמרתי.

שמחה רוטמן: אני מגיב.

שמחה רוטמן: התייחסת למשא ומתן הקואליציוני.

שמחה רוטמן: הדרישה המרכזית שלנו, העץ המרכזי שאנחנו טיפסנו עליו במשא ומתן הקואליציוני לשיטתך זה אמירה שלא יושבים עם מנסור עבאס.

שמחה רוטמן: זה העץ היחיד שאנחנו במשא ומתן הקואליציוני היה מבחינתנו עץ שלא יורדים ממנו.

שמחה רוטמן: אני שמח שלא ירדנו ממנו וגם לא נרד ממנו לעולם.

שמחה רוטמן: חבל שאתם ירדתם ממנו, והתוצאות של הירידה הזאת הן קשות.

שמחה רוטמן: רוצה שלא אפרט?

שמחה רוטמן: לא אהנדס לך את התודעה – היא מהונדסת מספיק.

שמחה רוטמן: זה לגבי המשא ומתן הקואליציוני.

שמחה רוטמן: לגבי הרכב הוועדות – עמדה שראיתי, לא שלי, שהרכב הוועדות אינו עומד בתנאי החוק.

שמחה רוטמן: הוא בעייתי.

שמחה רוטמן: זה שהייעוץ המשפטי של הכנסת בצדק אמר שבית המשפט לא צריך להתערב, זה יפה, אבל זה שהוא אמר שהוא לא עומד בתנאי החוק, זה גם נכון.

שמחה רוטמן: וזה שהוא לא עמד בתנאי הנוהג של הכנסת, וזה שאתם יצרתם רוב מלאכותי ולא לגיטימי שסיעה כמו הליכוד וסיעה כמו המשותפת מקבלים אותו מספר חברים בוועדות המשפיעות של הכנסת הוא לא חוקי, הוא לא לגיטימי, הוא חורג מכל מה שהיה בכנסת.

שמחה רוטמן: זה לא הנדוס תודעה.

שמחה רוטמן: אם יש לכם רצון, יש מספיק רפרנסים לראות איך הורכבו בעבר.

שמחה רוטמן: היו המון הצעות הגיוניות.

שמחה רוטמן: אתם רוצים רוב מלאכותי כדי להעביר את התקציב – רציתם רוב של שלושה, ירדתם אולי לשניים.

שמחה רוטמן: אולי לאחד כמו שצריך בוועדת הכספים.

שמחה רוטמן: עכשיו אתם מקימים ועדות כדי שתוכלו לתת עוד ועוד תפקידים לאנשים כי בהסכם הקואליציוני שלכם כתבתם שלא תיתנו בכלל ועדות לאופוזיציה, ואז כדי לפצות על הנזק שעשיתם בהסכמים הקואליציוניים נאלצתם לייצר עוד ועוד ועדות ועוד ועוד תפקידים וג'ובים לאנשים שלקחתם להם את התפקיד שהבטחתם להם על חשבוננו בהסכמים הקואליציוניים.

שמחה רוטמן: זה המציאות, זה מה שנאמר, בין היתר גם בתשובות לבג"ץ.

שמחה רוטמן: ושוב - אני לא תולה את יהבי בבג"ץ.

שמחה רוטמן: לצערי גם איני תולה את יהבי בכם כי באמת איבדתם כל הוגנות הכי בסיסית שיש, וחבל.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: חבר הכנסת צבי האוזר, בבקשה.

ניר אורבך: לא אגביל בזמן, אבל אני מבקש להתמקד ולקצר ככל הניתן כי יש מליאה, ועוד נושאים על סדר-היום.

ניר אורבך: קיבלנו אישור לקיים את הישיבה עד 10:30.

צבי האוזר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

צבי האוזר: אני רוצה להתייחס לסעיף אחד, לתיקון חוק הכנסת שמאפשר את הגדלת ועדת חוץ וביטחון ל-19 חברים.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני לא יודע אם אתם יורדים לסוף דעתה של הצעה זו, וארבל, אני רוצה להתייעץ איתך.

צבי האוזר: ועדת החוץ והביטחון יש לה עוד הוראה ייחודית שלא רק - לכל חבר יש ממלא מקום.

ארבל אסטרחן: לא הוראה ייחודית.

ארבל אסטרחן: לכל ועדה אפשר לקבוע ממילא מקום.

צבי האוזר: אבל מי שאינו חבר ועדת חוץ וביטחון או ממלא מקום אינו יכול להשתתף בדיוני הוועדה בניגוד לוועדות אחרות, ישיבות חסויות.

צבי האוזר: המשמעות היא שאנחנו מגדילים את פורום הוועדה ל-38 חברים בישיבות, ואם אני לוקח את הממוצע של השיח כאן, אדוני היושב-ראש, שכל אחד ידבר רק 3 דקות, אנחנו מקימים פה ועדה שכמעט שליש מחברי הכנסת חברים בה, ולקיים סבב שיח אחד, כלומר אמירות של שלוש דקות, המשמעות היא לקיים דיון של מינימום שעתיים.

צבי האוזר: אנחנו מגיעים לחוסר אפשרות אמיתית להפעיל דיון ברמה של מליאת ועדה.

צבי האוזר: זה נושא שצריך לתת את דעתו.

צבי האוזר: אני מבין שזה בא לפתור בעיות אחרות, אבל אנחנו מותחים את זה מעבר לנדרש.

צבי האוזר: דיונים מהסוג הזה אני חשבתי שצריך להקטין את היקף חברי ועדת החוץ וביטחון, אני אומר את זה כיושב-ראש לשעבר, ולחילופין גם אם מגדילים את הפורום הזה, צריך לעשות שינויים נוספים – אני לא יודע אם בחוק או בתקנון.

צבי האוזר: למשל, אחד הדברים שבלתי-אפשריים כמעט זה לקיים דיון בוועדת משנה שהיא ועדה יותר מצומצמת ושהוא פומבי אך מוגבל.

צבי האוזר: כלומר האם ועדת חוץ וביטחון בנושאים שהיא דנה יכולה לקים דיונים פומביים ומוגבלים.

צבי האוזר: לכן איני יודע – אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית, האם מה שהצעתי הוא תיקון תקנוני או תיקון בחוק, למשל לקיים דיון בוועדת משנה שהיא ועדה מצומצמת, ולאפשר שהוא יהיה פומבי.

צבי האוזר: כדי לקיים דיון אופרטיבי.

ארבל אסטרחן: איזה סוג של דיון?

ארבל אסטרחן: לאשר חוק?

צבי האוזר: לא, דיון שמתקיים בוועדת משנה ולאפשר אותו פומבי אך עדיין מוגבל בהשתתפות.

צבי האוזר: יש כל מיני כלים.

צבי האוזר: ועדת חוץ וביטחון, להעמיס עליה סוגיות שמקורן במהות מהקשרים אחרים, מבעיות אחרות, משבשת את עבודת ועדת חוץ וביטחון.

צבי האוזר: העובדה שכעת אנו מגדילים ל-19 ל-38 חברים אנו כמעט לא מאפשרים לקיים דיון אמיתי וכן במליאת הועדה בהיקף כזה גדול.

ארבל אסטרחן: יש לדעת שזה כבר היה, כבר הגדילו ועדת חוץ וביטחון בעבר.

צבי האוזר: נכון, אבל – אדוני היושב-ראש, אתמוך בתיקון הזה לאור בקשת הקואליציה, אבל אני חושב שצריך לתת את דעתנו באשר לתפקוד תקין ויעיל של ועדת חוץ וביטחון, והמצב הנוכחי מעלה יותר ויותר קשיים לרבות התיקון הזה שאינו מיטיב עם הוועדה אלא מעלה קושי בתפקודה.

ארבל אסטרחן: יו"ר הוועדה יכול לבקש דיון שהוא חסוי כברירת מחדל, יהיה לא חסוי, יכול להודיע.

צבי האוזר: אבל אז הוא פתוח לכולם.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: חבר הכנסת מקלב.

ניר אורבך: התחלנו את הדיונים באיחור בגלל החסימות.

ניר אורבך: אנחנו מוגבלים בזמן לכן אני מבקש להיות ממוקד.

ניר אורבך: אני רוצה לעבור לנושא הבא בדקות הקרובות, אני לא מגביל בזמן.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: אשתדל, אבל קח בחשבון שאין הרבה דוברי אופוזיציה בוועדה הזאת.

אורי מקלב: במיוחד בוועדה הזאת צריך לתת את האפשרות לאופוזיציה לדבר.

אורי מקלב: לא שמעתי מה הטיחו בך בהנדסה, אבל שמעתי מה שאתה מטיח באופוזיציה שאנחנו צריכים להתרגל, שאנחנו בחרנו לא להשתלב במערכת הדמוקרטית שיש פה ובוועדות עצמן, לכן לא אלינו לבוא בטענות.

אורי מקלב: גם הוועדה שאתה עומד בראשה זה חלק מתהליך הדורסנות של הקואליציה.

אורי מקלב: זה השלמת התיאבון הבלתי-נלאה והבלתי-נגמר שלכם והבולמוס שיש לכם לעוד מינויים ועוד ועדות ועוד תפקידים וג'ובים לאנשים בעלות כספית לא מעטה עם בעיות קשות תפקודיות של הכנסת.

אורי מקלב: שלא תחשבו שאתם המצאתם את ההמצאה הזאת של פיצול ועדות.

אורי מקלב: נער הייתי גם זקנתי בכנסת, עברתי כמה מערכות בחירות, כמה הסכמים קואליציוניים.

אורי מקלב: תמיד היה מי שהציע: בוא נפצל את הוועדה הזאת, את ועדת הפנים, את ועדת הבריאות.

אורי מקלב: לא עשינו את זה.

אורי מקלב: יכולנו לעשות את זה.

אורי מקלב: אבל אצלכם אין לכם גבולות ואתם לא מסתכלים לא ימינה, לא שמאלה, לא מה היה בעבר, לא מה יהיה בעתיד.

אורי מקלב: העיקר שאתם צריכים לספק לכל אחד, ושלכל אחד תהיה ועדה.

אורי מקלב: לא נשארו חברי כנסת בלי ועדות כדי שחלילה לא יהיו תקדימים כמו אלי אבידר, אז גם צריך לתת באחרונה ברשימה גם תפקיד של ועדה – ומייצרים תהליך של ועדה חדשה.

אורי מקלב: בתהליך הזה אנחנו נמצאים אצלך, ואתה עוד רוצה שנסכים?

אורי מקלב: ואיך אנחנו מתנגדים לתהליך הזה?

אורי מקלב: הרי גם בית המשפט אמר לכם על התהליך הזה – לא שאנחנו רק טענו.

אורי מקלב: אז אתה עונה שיו"ר הכנסת אמר והיועץ המשפטי – יושב-ראש הכנסת הוא מהאופוזיציה?

אורי מקלב: הוא אמר את דברו.

אורי מקלב: על זה אתה אומר שהתהליך הכי דמוקרטי של יושב-ראש הכנסת והיועץ המשפטי בא לבית המשפט ואמר את האמת וגם לא את כל האמת, ועל זה אתה מאשים?

אורי מקלב: אנחנו נמצאים בתהליך של הקמת ועדות מיותרות.

אורי מקלב: אנחנו יודעים את זה.

אורי מקלב: יש לזה השלכות.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים בהקמת ועדה נוספת, יוצרים ועדה חוץ מפיצול הוועדות ויוצרים ועדה שאין כלאיים ממנה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים מה התוצאה מכלאיים כאלה של תשתיות עם ועדה?

אורי מקלב: מיזמי תשתיות לאומיים מיוחדים יהודיים ושירותי דת יהודיים.

אורי מקלב: הקשר בין מרק פרות לבצל יותר חזק מזה.

אורי מקלב: אני לא יכול להביא דוגמה בכנסת לכל ועדה של חוץ וביטחון, שנמצא פה היושב-ראש בעבר שהיה, לוועדת זכויות הילד, שכל אחד – עוד יש קשר, אבל לקחת ועדה וליצור ועדה חדשה לגמרי עם תוספת דברים שלא היו והקשר ביניהם בכלל לא ברור, יש קשר אחד - זה הג'ובים.

אורי מקלב: שלא יהיה תקדים אלי אבידר.

אורי מקלב: כדי לרצות את כולם, יוצרים תפקיד.

אורי מקלב: מעבר לזה, השנאה והרמיסה של דת, של מסורת, של מורשת.

אורי מקלב: אנחנו יודעים בדיוק את מי אתם מעמידים בראש.

אורי מקלב: גם המפלגה וגם האדם – אני לא מדבר פרסונלי.

אורי מקלב: מפצלים חוק, עושים ועדה מיוחדת לדון בחוקים דתיים של מדינת ישראל.

אורי מקלב: ראיתם דבר כזה על חוק הרבנות הראשית, על חוק החמץ – על זה מקימים ועדה?

אורי מקלב: על הקשר שלכם עם תשתיות שיש לישראל ביתנו זה אני יודע, ופרשיית ישראל ביתנו יגידו בדיוק מה הקשר בין ישראל ביתנו לתשתיות לאומיים, מה בעלי התפקידים שיהיו שם ואיפה נמצאים היום, ובחקירות, בהאשמות ובחשדות שיש על תשתיות שמילאו תפקידים מרכזיים – זה אנחנו יודעים על תשתיות, אבל מה הקשר לדת בין ישראל ביתנו?

אורי מקלב: אנשים שאין להם שום מי שיעמוד בראשו ומי שייתן את האווירה וההוראות זה אנשים שאין להם שום קשר למסורת, שום קשר למורשת.

אורי מקלב: איך יידעו איך לעשות את זה?

אורי מקלב: והכול מתוך מקור של אי לגיטימיות.

אורי מקלב: יש חלק קטן מאוד שנמצא בארץ ישראל לא בגלל אהבת ארץ ישראל גרידא או בגלל השורשים על מה שהיהדות, מה שהיא נותנת לנו משך אלפי שנים, מה שהעמיד אותנו.

אורי מקלב: נכון, אפשר לבוא למדינת ישראל כי אפשר להיות בעבר במדינה שרדפה יהודים או לא רדפה יהודים, אבל היה קשה לגור בה גם אישית, ועכשיו משנים מה שהיה פה, אומרים: לא נראה לנו החוקים הדתיים שיש פה, האווירה, הסגנון הדתי, המסורת שיש פה, מה שרוב תושבי מדינת ישראל רוצים.

אורי מקלב: עכשיו רוצים לעקור הכול.

אורי מקלב: זאת ועדה של ג'ובים, שבאה לעקור את המורשת, את המסורת, את הדת.

אורי מקלב: היא אנטי-דתית, לוחמת ושונאת דת.

אורי מקלב: על כל זה אתם באים בשם אנשים שכל מהותם לעשות את הדברים האלה.

אורי מקלב: זה נותן לנו עוד יותר את ההרגשה – לא קשור לאופוזיציה או לקואליציה.

אורי מקלב: אמרתי לכם את זה.

אורי מקלב: אנחנו רואים מי השתמש, מי עשה, מי הקים כדי לקנות את השלטון, לאיזה דברים הגיעו בלי שום מעצורים וקווים אדומים.

אורי מקלב: בסופו של דבר הוועדה הזאת תביא עוד קיטוב, התססה והתרסה על דברים של מסורת, של דת.

ניר אורבך: אתה מדבר כבר שבע דקות.

ניר אורבך: ביקשתי לקצר.

ניר אורבך: הבנו.

ניר אורבך: עוד חצי דקה לסיים.

אורי מקלב: ימינה אמרה דבר אחר: אנחנו נשמור.

אורי מקלב: איפה ימינה שאמרה, אנחנו נשמור על ענייני הדת, נמשיך עם המסורת, עם המורשת.

אורי מקלב: אתם לא יודעים מה ייצא מהוועדה הזאת, שיש כלאיים כאלה חמורים, אתם לא יודעים מה יקרה?

אורי מקלב: אותה עוד נותן לזה יד?

אורי מקלב: לא ברור לך מה יבוא לשם?

אורי מקלב: מה הבסיס לדיונים?

אורי מקלב: מה יקדישו שעות?

אורי מקלב: ועדה שלמה עם כל מה שקשור לוועדה – במה תדון - בתשתיות לענייני דת, בשירותי דת יהודיים עם חוק המצות, אנשים שבאמת מורדים בדבר הזה, לא מאמינים בזה, מה שרוב מדינת ישראל כן רוצים?

ניר אורבך: חבר הכנסת מקלב, תודה רבה.

ניר אורבך: חבר הכנסת יעקב אשר.

ניר אורבך: ושוב – אני מבקש לקצר.

מה הלחץ?

ניר אורבך: אני בלחץ של זמן.

ניר אורבך: ולא נראה לי שאני בלחץ.

ניר אורבך: ואתם משדרים פה לחץ.

סוגרים את הכנסת?

קיבלת משימה ואתה חייב לעמוד בה?

תקשיב.

ניר אורבך: אני מכבד אותך.

ניר אורבך: תכבד גם אותי.

ניר אורבך: אל תגיד לי שקיבלתי משימה.

ככה זה נראה.

ניר אורבך: זה לא נראה ככה.

ניר אורבך: אני מבין, וגם אני עברתי את זה בעבר, שכשבשירותי הדת עוברת הגמוניה מנציגי הציבור החרדי לנציגי הציונות הדתית, זה מלחיץ.

ניר אורבך: לא המפלגה.

יוליה מלינובסקי היא הנציגה שלך?

שמחה רוטמן: יוליה מלינובסקי זה ציונות דתית?

שמחה רוטמן: דיברו על ועדה בכנסת.

ניר אורבך: ואתה יודע שזה באהבה.

אני יודע.

ניר אורבך: ואיך אתם אוהבים לומר – זה לא אישי.

אני לא יודע מי זה אתם.

שמחה רוטמן: אתם החרדים.

ניר אורבך: אל תכניס לי מילים לפה ואל תמשיך בהנדסת תודעה.

דווקא בגלל שאנחנו ביחסים מאוד טובים, אני קודם כל רוצה להתחיל בחלק ראשון.

אתם יושבים כאן- -

ניר אורבך: מי זה אתם?

כולם.

אתה, והאוזר.

אתם יושבים כאן, ישתבח לאורך כל הדרך, כל הפקקים שמעתי את הדיון, ודנים בשינוי סדרי עולם בתוך הכנסת.

שינוי סדרי עולם.

העברת נושאים מוועדה לוועדה, הקמת ועדות וכו'.

דברים כאלה, גברתי היועצת המשפטית, בדרך כלל היו באים לאחר שהיו מקימים ועדה מקצועית שהיתה ובודקת יחד עם אנשי הכנסת מה ראוי אולי להעביר מוועדה לוועדה, איך לשפר את המעקב הפרלמנטרי בנושאים מסוימים, מה ראוי שיהיה ברווחה.

ואתם יושבים פה ומציגים את הכול כאילו נעשתה פה עבודה מקצועית, ואתם הרי אנשי המקצוע.

אנחנו האנשים הפחות אינטליגנטים, שלא יודעים לעשות עבודה מקצועית.

אבל אתם, גם הממלכתיים, וגם ודאי הציונים הדתיים, יודעים לעשות עבודה מקצועית, עבודה של חשיבה.

יושבים פה ועושים הצגה, במקום לומר בגלוי: חברים, אנחנו יושבים פה כמתפרה לג'ובים לחברי כנסת מאוכזבים שלא הצליחו להיות לא שרים, לא סגני שרים ולא שרים בלי תיק.

ולצורך זה סימנתם מטרות.

שמתם אנשים, הבטחתם להם ג'ובים.

עכשיו אתם מנסים להנדס את התודעה של הציבור ששומע אותך, כאילו נעשתה פה חשיבה.

מי כמוך יודע, גברתי היועצת המשפטית, ששינויים כאלה – יכול להיות שיש דברים שלא צריכים להגיע לוועדת כלכלה או לוועדה כזו או אחרת, לראות נושאים שיש להם ממשק, שאין להם ממשק.

אתם עושים פה עכשיו סחר מכר פוליטי תחת הכותרת של שינויים, ואת מסבירה, והם מסבירים אחריך.

רק שמענו את האוזר בעצמו שמדבר על קטסטרופה שיכולה להיות בוועדה כל כך חשובה שלא תוכל לקיים דיונים בגלל כמות האנשים.

אבל אתם מאולצים, יושבים פה בצביעות שאין לה גבול, ומסבירים שזה לטובת הניהול השוטף של מדינת ישראל.

זה השקר הראשון.

מותר לך לשמוע את זה ולעשות הפסקה בדיון אפילו ולחשוב על זה.

לא יעיפו אותך מהקואליציה, תהיה רגוע.

הדבר השני זה שיא האבסורד, אדוני היושב-ראש.

לא אמרנו לכם הרי מי לשים בראש ועדת הפנים.

לא אמרנו שיש לנו בעיה עם מישהו שיטפל בנושא הדת בכלל.

אתם מקימים היום משהו חדש – ועדה לשירותי דת יהודיים.

למה רק יהודיים?

אדוני היושב-ראש, למה לא יהיה לכם אומץ לקחת שירותי דת – זה תמיד היה דבר אוניברסלי שתמיד היה מתחלק בנושאים עצמם, אבל לא בוועדות שלהם.

אין משרד לענייני דת יהודי ומשרד לענייני דת לא יהודי.

הכול נמצא יחד תחת אותו דבר, ואין לי שום בעיה עם זה שמתן כהנא יהיה אחראי על כל הדת למרות שאני לא חושב שהוא בא לנהל את הדת אלא משהו אחר.

אבל רק היהודים פה?

למה אתם פחדנים?

למה יש לכם אומץ רק נגד היהודים המסורתיים, נגד היהודים הדתיים?

קח עצמך שנה אחורנית.

לא היית מאמין על עצמך שתשב פה ותדחוף נציג מפלגה שכל הדגל שלה הוא אנטי-דתי בצורה הקיצונית ביותר.

בלי לגעת ביכולות וביושרה של כל אדם.

אני ויוליה מלינובסקי שיתפנו פעולה רבות בנושאים של מוניציפלי.

היית מסכים?

ניר, ענה לי ביושרה, כי אתה היחיד שיושב פה כרגע מהמפלגה שלך – אם היתה מוקמת ועדה לגבי נושא ההתיישבות, היית מסכים שמוסי רז יעמוד בראשה?

תגיד לי את האמת.

תהיה גלוי עם עצמך.

אני לא מהנדס לך את התודעה, אני לא רוצה לחנך אותך.

יש לנו חילוקי דעות אידיאולוגיים לא מהיום ולא מאתמול אבל יש בסיס משותף שהיה לך ולי, לילדים שלך ולילדים שלי.

יש משהו מבוסס.

פשוט חוצפה, ההתנהלות, מה שקורה פה.

ניר אורבך: אתה צריך להבין עניין טכני - יש פה עוד דברים שמתנהלים כי אנחנו באיחור.

גם אני הייתי יושב-ראש ועדה.

אבל כשמישהו היה מדבר איתי ישירות – ואני כרגע איתך ישירות – אני מבקש שלא יפריעו.

לא יקרה דבר – יש לנו יום ארוך פה היום, ועוד יאשרו לכם מאה פעמים לכנס את הוועדה.

ניר אורבך: אני מקבל.

אבל יודע מה הכי מרגיז אותי – אתה אפילו לא מנסה לשמוע, אולי אשתכנע?

לומר: מה קרה?

נתנו ליוליה מלינובסקי ועדה של תשתיות ודברים מסוג זה של רפורמות ששם יכולה לתרום תרומה אדירה.

יש לה יכולות.

אבל לבוא ולהביא את זה לקיצוניות הזאת של דווקא בנושאי הדת היהודיים – לא העזתם לעשות את זה על דת מוסלמית או דת אחרת.

לקחת את האנטיתזה של זה ולתת לה או להם, לנציגת מפלגה – לא ברמה האישית – לנהל את זה?

אתה מאמין על עצמך?

קח את עצמך שנה אחורה – היית עושה את זה?

אתה אומר:

אם מתן כהנא מנהל את זה – תביאו אותו שיהיה יושב-ראש.

יש לי מספיק חילוקי דעות איתו.

אבל לעשות דבר כזה, זה בכייה לדורות.

זה דבר שיהיה על שמכם.

בסוף אתם מייצגים, עם כל חילוקי הדעות שיש לנו על נושאי דת, על כמה צריך להיות דתי.

הרי בסוף הרוב זה לשם שמיים, אם לא הכול.

אנחנו בצד המחמיר יותר.

אבל גם אתה, שבצד המקל, להגיע לפשיטת רגל ערכית, לתת למישהו שאתה יודע שהוא נגד הדברים האלה, נושא של חג המצות, נושא של פסח, הנושא של שירותי דת, סמכות הרבנות הראשית – אתה נותן לאנשים שרוצים להעיף את הרבנות מהעולם – לא לעסוק ברפורמות אלא להעיף מהעולם כי זה האידיאולוגיה שלהם.

זה בסדר.

איך אתם טובלים ושרץ בידכם ואומרים: מהנדסים תודעה?

איך תענה לילדים שלך שישאלו אותך: למה אנשים שלא רוצים לקיים את עשרת הדיברות – אתה נותן להם להיות אחראי על עשרות הדיברות?

לאן הגעתם?

ביקשנו שישימו מישהו חרדי בוועדה הזאת?

עמדנו על כך בקדנציות הקודמות שבוועדת פנים יהיה רק אדם חרדי שיטפל בזה?

לא.

אבל יש מספיק חברי כנסת שלא דתיים אבל מטפלים בהרבה דברים.

ועדת הפנים טיפלה.

אתם לוקחים את זה משם ומעבירים את זה בכוונת מכוון למפלגה הכי קיצונית בענייני דת.

אתה יודע להסביר את זה לעצמך?

אני לא מדבר אליך אישית, כי אתה היחיד פה.

אני לא מצליח להבין לא את בנט הזה ולא את שאר החברים אצלכם במפלגה, ואנשים שנמצאים אצלכם בהנהלה – יש דבר בסיסי שלא עושים.

לא עושים.

זה כמו לתת למישהו להיות אחראי על ייבוא הבשר לארץ ולשים בראש הוועדה הזאת טבעוני.

יש היגיון.

אבל אתם גיבורים – לאורך כל הדרך אתם גיבורים על הכותל, גיבורים על הכשרות, גיבורים על נושא הדת היהודית.

אתם לא מסוגלים להזיז אצבע בנושאי תרבות, בנושאים שקשורים למפלגות הערביות.

אתם פוחדים פחד מוות מהם.

אתם גיבורים רק על זה.

לקחתם את הטלית והתפילין והפכתם אותה לכלי הפוליטי שלכם כי זה הדבר היחיד שאתם יודעים להגיע להסכמה אצלכם בתוך הקואליציה.

בועז טופורובסקי: אתה בעד חוקה כשהיית יושב-ראש ועדת חוקה?

בועז טופורובסקי: הוא מדבר רבע שעה.

בקשה פרקטית, אדוני היושב-ראש.

אני יודע שאתה לא יכול להצביע נגד.

תדחה את הנושא הזה של הקמת הוועדה הזאת לדת היהודית.

אולי תמצאו פשרה בקואליציה שאנשים ממפלגה שלא חייבת להיות מפלגת נטורי קרתא אבל לא אנשים שבאו כדי להפריד כל נושא דתי מהמדינה הזאת.

זה יהיה על שמכם, על שמך ועל שם חבריך.

יש הרגעים האלה שאדם צריך להסתכל על עצמו במראה ולומר: עם זה אני לא מוכן ללכת.

ניר אורבך: חברת הכנסת בן ארי.

ניר אורבך: אפשר לקבל תשובה ממך?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: דיברת.

מירב בן ארי: עכשיו תן לי לדבר.

מירב בן ארי: הוא פנה אליי.

מירב בן ארי: סעיף 35, חוק הסמים המסוכנים, עבירת קנס מיוחדת, הוראת שעה, התשע"ח-2018, הסעיף הזה עובר לוועדה – הסמכות שנתונה לוועדת הבריאות, זה יעבור לוועדה לביטחון פנים לאור העובדה שגם בחוק הסמים המסוכנים עבירת קנס מיוחדת מוגדר שהשר לביטחון פנים אז ידווח לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מירב בן ארי: לאור העובדה שאז לא היתה ועדה לביטחון פנים – לכם יש ועדה.

מירב בן ארי: השר הממונה ידווח לוועדה אחת לשנה, בתקופת הוראת השעה על ההליכים שננקטו בהתאם להוראות פרק- - - לחוק סדר הדין הפלילי- - - בקיצור השר לביטחון פנים ידווח לוועדה לביטחון פנים.

ארבל אסטרחן: לכן סעיף 4 יעבור לסימן ג', העברת סמכויות- - -

מירב בן ארי: בדיוק.

ממש דיון מקצועי.

ניר אורבך: לא באנו לפה בפעם הראשונה והרפורמה בכשרות התחילה הרבה לפני הבחירות.

מה זה קשור?

ניר אורבך: כי בסוף זה מה שמטריד.

עם זה אני מתמודד יפה.

ניר אורבך: חבר הכנסת אשר, נתתי לכם את הזמן.

ניר אורבך: חברי הכנסת סובה ומלכיאלי, סגרתי את רשימת הדוברים.

ניר אורבך: אני מכבד את שניכם.

ניר אורבך: אני מבקש – בקצרה, ואני עובר להצבעה.

יבגני סובה: 20 שניות לידידי יעקב אשר – אל"ף, בהיסטוריה פוליטית היו מפלגות קיצוניות יותר, ואנחנו מפלגה לא קיצונית, אבל כחבר אני אומר – אתם הקצנתם את הדת והפכתם אותה לכלי ניגוח פוליטי ועכשיו אתם מתפלאים שאנחנו רוצים לעשות סדר, כי הנושא הזה נוגע למאות-אלפי אזרחים במדינה בלי קשר לזהותם הפוליטית.

יבגני סובה: אז כשאתה מחלק ציונים – אני לא צריך את הציון שלך וגם לא את המחמאות שלך.

יבגני סובה: אתה תראה שתוכל גם להשפיע בוועדה הזאת, אם תרצה.

יבגני סובה: תודה.

ניר אורבך: תודה.

ניר אורבך: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: אדוני היושב-ראש, אני שמח לפגוש אותך גם תוך כדי הפגרה, ובכלל את עבודת הוועדה, אבל איחרתי בגלל הפקקים, ושמעתי כמה מדוברי הקואליציה בכמה ראיונות וכולם מדברים על אותו דבר – יום חג למדינת ישראל.

מיכאל מלכיאלי: אחרי כל כך הרבה שנים שהקואליציה הקודמת לא הביאה תקציב, סוף-סוף הממלכה במדינת ישראל סוף-סוף מביאה תקציב.

מיכאל מלכיאלי: יום חג למדינה.

מיכאל מלכיאלי: ואני לא רוצה להשבית שמחות, אבל אני שואל את אותם דוברים בקואליציה שמדברים על היום כיום חג – בזמן ששבעה מנהלי בתי חולים לא מקבלים חולים, אלפי ניתוחים נשלחו הביתה.

בועז טופורובסקי: זה לא קשור לנושא.

ניר אורבך: אני מבקש - דקה וחצי, בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: בזמן שמנהלי בתי חולים לא מקבלים חולים, שולחים אותם לבתי חולים אחרים, מנהלי בתי חולים אומרים: בגללנו יש ספקים שאיבדו את העסק שלהם, כי הם לא יכולים לממן את הדברים שנתנו לנו - אני חושב שהרבה דברים אפשר לומר, אבל יום חג למדינת ישראל בתקציב הזה - זה ודאי לא.

מיכאל מלכיאלי: ודאי שיום שאנחנו לוקחים את הוועדה החשובה ביותר, של הנושא של הדת היהודית, ומעבירים אותה בצורה שאנחנו לא חושבים, אבל זה המשך למי שחושב שוועדת חוקה יכולה להיות בידיים של גלעד קריב – אנחנו מתביישים בהחלטה הזאת, נגדה, ומקווים שהשכל הישר בוועדה יגבר, ועכשיו נבחן אם הצלחתי לשנכנע את האנשים.

ניר אורבך: תודה.

ניר אורבך: אנחנו עוברים להצבעה.

ניר אורבך: הצעת חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה), התשפ"א-2021.

מה הוסיפה חברת הכנסת בן ארי?

ניר אורבך: אתה מפריע לי באמצע התהליך.

אולי יש פה נושא חדש.

אם לא, אני מבקש נושא חדש.

ארבל אסטרחן: סמכויות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות לפי חוק הסמים המסוכנים, עבירת קנס מיוחדת, הוראת שעה, לא יעברו לוועדת הבריאות כפי שנמצא בנוסח לפניכם אלא לוועדה חדשה לביטחון פנים.

זה בשונה מהנוסח.

ארבל אסטרחן: נכון.

אני מבקש נושא חדש.

ארבל אסטרחן: אנחנו לפני קריאה ראשונה.

ניר אורבך: תודה.

ניר אורבך: מי בעד – ירים את ידו.

ניר אורבך: מי נגד?

ניר אורבך: הצבעה בעד – 8 נגד – 3 נמנעים – אין

רביזיה.

מיכאל מלכיאלי: כנ"ל.

ניר אורבך: נודיע על מועד הרביזיה.

ניר אורבך: גם בועז.

לא קיבלתי תשובה ממך.

ניר אורבך: אנחנו ממשיכים לסעיף הבא בסדר-היום - בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 9) (בידוד בפיקוח טכנולוגי של אדם החייב בבידוד), התשפ"א- 2021 (מ/1447), בכל הקריאות.

ניר אורבך: הילה, בבקשה.

הילה צור: שלום.

הילה צור: אני היועצת של השר לביטחון פנים.

הילה צור: יש לנו גם שרון רובינשטיין מהיועמ"ש – הוא יוכל להרחיב על ההסדר.

הילה צור: אומר בקצרה – בעיקרון מדובר בבקשה שהגיעה מהממשלה לקצר את הזמנים של חקיקת החוק הזה ולתת פטור מחובות הנחה לאורך שלוש הקריאות.

הילה צור: הסיבה – אנחנו נמצאים פה באירוע משמעותי מבחינת הקורונה.

הילה צור: אכיפה הקורונה הוגדר בראש סדר העדיפויות של הממשלה, של ראש הממשלה וגם של השר לביטחון פנים.

אדוני היושב-ראש, תזכור את התאריך של היום הזה.

תצטרך להסביר אותו להרבה מאוד אנשים, אבל הכי קשה יהיה לך להסביר אותו לעצמך.

הילה צור: ההסדר שאנו מביאים כרגע נועד להפוך את האכיפה האלקטרונית ואת האכיפה בכלל ליעילה יותר, אפקטיבית יותר, ומצד שני פחות פוגענית ויותר רכה.

הילה צור: אנו מציעים אמצעי רך יותר מהאמצעים שהיו עד כה מבחינת הפיקוח הטכנולוגי, וצריכים את הדבר הזה מאוד בדחיפות לקראת החגים, כי זו תקופה שאנו צופים שהפרות של בידוד יכולות להיות - הפוטנציאל הוא יותר גבוה ואנו צריכים להגביר את יכולות האכיפה של המשטרה ושל כל הגורמים המעורבים.

הילה צור: אם רוצים פירוט מעבר לזה, אתן לשרון להגיד כמה מילים על ההסדר עצמו.

ניר אורבך: חשוב לנו העניין עצמו.

ניר אורבך: לכן אני מציע שנעבור להצבעה כדי שנוכל להתקדם עם זה.

ניר אורבך: בבקשה.

שרון רובינשטיין: התיקון לחוק נועד להרחיב את היקף כוח אמצעי טכנולוגי כך שיחול גם על מבודדים שלא שבו מחו"ל אלא מבודדים בארץ, ואמצעי נוסף של פיקוח טכנולוגי שנקרא זיהוי באמצעות צילום.

שרון רובינשטיין: הבקשה שלנו – וזה גם כתוב בחוק – היא שהאמצעי יהיה רק בהסכמה אקטיבית של המפוקח, לכן מדובר באמצעי רך יותר – לא צימוד אלקטרוני כפי שנוסח בעבר, ולכן אין משהו על גוף של המבודד עצמו, והפגיעה בפרטיות היא פחותה.

שרון רובינשטיין: נוכח שלושת הסעיפים האלה של הרחבה על כלל המבודדים, על אפשרות של הסכמה, גם בהתחלה, להסכמון היום ולאמצעי בזיהוי בצילום, וכן הסכמה מתמשכת בכל פעם שיתקשרו למבודד, אנו סבורים שמדובר בפגיעה פחותה יותר בפרטיות, בהגברת האפקטיביות של המשטרה ושל המשרד לביטחון פנים שכידוע קיבל לפי החלטת הקבינט את הסמכות והאחריות לאכיפה, ולעניין הדחיפות אנו מבינים שאנו בעיצומו של הגל הרביעי ויש רק עלייה בתחלואה, ומבקשים באמצעות הפיקוח הטכנולוגי להגביר את האכיפה של הבידוד ובכך לנסות להוריד את מפלס התחלואה בטח בחגים וגם חזרת הילדים מבית הספר שמקצתם אינם מחוסנים.

שרון רובינשטיין: מכאן הבקשה שלנו לקיצורים.

שרון רובינשטיין: תודה.

בועז טופורובסקי: כלומר יהיה אפשר להתקשר בשיחת וידאו עם מבודד?

בועז טופורובסקי: זה רעיון מעולה.

שרון רובינשטיין: המבודד יקבל הודעת סמ"ס.

שרון רובינשטיין: הוא יצטרך להתקשר למספר הטלפון שיקבל.

ניר אורבך: תודה רבה, שרון.

ניר אורבך: בבקשה.

ניר אורבך: מבקש להיות ענייני.

שמחה רוטמן: אני מבקש לציין את הצורך הדחוף וההקדמה והדחיפות שנוצרה – אני חושב שהדברים ששמענו על הצורך הדחוף בהקדמת הדיון בעניין הקורונה, לבידודים, לפיקוח טכנולוגי, הצורך של החגים חשוב ודחוף מאוד, וזה מתחבר לי מאוד בצער לתחושה שהממשלה מתייחסת לחגים היהודיים ולמקומות התפילה היהודיים בצורה שונה משמעותית ודחופה בהרבה ומקשה בהרבה לעומת מקומות אחרים.

שמחה רוטמן: העובדה שברחבת הכותל יש מגבלה מספרית, כשברחת הר הבית אין הגבלה מספרית, העובדה שכאשר נסעו לטורקיה בזמן החגים המוסלמים עשרות-אלפים וחזרו עם מספרים גבוהים מאוד של הידבקויות – לא היתה דחיפות לא בסגירה ולא בצמצום ולא במתווה ולא בפיקוח אלקטרוני על מבודדים.

שמחה רוטמן: אז לא היתה דחיפות.

שמחה רוטמן: איכשהו הדחיפות נעצרת בקו מסוים.

שמחה רוטמן: היא נעצרת בשער המוגרבים בעלייה להר הבית.

שמחה רוטמן: הקורונה כנראה מזהה שבכותל יהודים נדבקים וערבים כנראה שלא.

שמחה רוטמן: אולי צריך להחיל מתווה על היהודים שעולים להר הבית, שחלילה לא יהיו שם התקהלויות.

שמחה רוטמן: אנחנו עושים צחוק מעצמנו, רבותיי.

שמחה רוטמן: הקורונה לא מבדילה בין יהודים לערבים.

שמחה רוטמן: הממשלה מבדילה בין יהודים לערבים.

שמחה רוטמן: הממשלה מתייחסת לחגי תשרי, החגים של היהודים, בתור אירוע סכנה.

שמחה רוטמן: לוח השנה הוא אותו לוח שנה.

שמחה רוטמן: יודעים עליהם מראש באתה מידה, ובחגים במוסלמיים הכול פרוץ.

שמחה רוטמן: הנסיעה לטורקיה זה סבבה, נסיעה לאומן זה נורא.

שמחה רוטמן: זה לא מקובל, זה לא ייתכן ולא אפשרי.

שמחה רוטמן: דיברנו קודם על ועדה שתקום לענייני דת יהודית.

שמחה רוטמן: אולי זה אחד הדברים הראשונים שהיא תצטרך לבדוק – האם במדינת ישראל, מדינת היהודים, הממשלה חושבת שיהודים מפיצי מחלות יותר מאשר ערבים.

שמחה רוטמן: אני לא מבין את זה.

שמחה רוטמן: זו אמרה קשה אבל המציאות עוד יותר קשה.

שמחה רוטמן: איך אתם מאפשרים בהר הבית ביום שישי, מחר, עלייה בלתי-מוגבלת של אנשים, ולכותל אתם מכינים מתווה לסליחות?

שמחה רוטמן: אני לא מבין את זה.

ניר אורבך: תודה.

ניר אורבך: נעבור להצבעה על בקשת הממשלה בכל הקריאות, גם שנייה ושלישית.

ניר אורבך: מי בעד – ירים את ידו.

ניר אורבך: מי נגד?

ניר אורבך: הצבעה בעד – 7 נגד – אין נמנעים – אין אושר.

ניר אורבך: הבקשה עברה.

ניר אורבך: אנחנו עוברים לנושא השני על סדר-היום - הקמת ועדה משותפת לתקציב הביטחון, לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

ניר אורבך: נציג את ההרכב ונצביע עליו.

ניר אורבך: הרכב הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון, לפי חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 – הוועדה תהיה בת 12 חברים, 6 חברים מכל ועדה לפני ההרכב הבא: מטעם ועדת הכספים – אלכס קושניר, שיהיה גם יושב-ראש הוועדה המשותפת, חברת הכנסת יעל רון, ניר אורבך, 3 נציגים מהאופוזיציה.

ניר אורבך: מטעם ועדת חוץ וביטחון: חברי הכנסת רם בן ברק, אמילי חיה מועטי, צבי האוזר, מיכל רוזין ושני נציגים מהאופוזיציה.

ארבל אסטרחן: יש בעיה עם האופוזיציה, כי סיעות האופוזיציה לא נתנו שמות.

ארבל אסטרחן: הבעיה היא בעיקר בחוץ וביטחון.

ארבל אסטרחן: הוועדה הזאת חסויה.

ארבל אסטרחן: יכולים להיכנס רק חברים או ממלאי מקום.

ארבל אסטרחן: לכן אם לא ייתנו שמות – לא יוכלו להיכנס אליה.

ארבל אסטרחן: יכול להיות שצריך לומר מטעם הקואליציה, מי החברים שמית, וחברי האופוזיציה, לומר מה יהיה מספרם הכולל בוועדה, וברגע שסיעות האופוזיציה ייתנו שמות, תצטרך ועדת הכנסת להתכנס שוב ואז תוכל לדון.

ניר אורבך: השמות שנתתי מטעם הקואליציה הם אותם שמות.

ניר אורבך: מטעם האופוזיציה, בוועדה המשותפת יהיו חמישה נציגים, ואת החלוקה ביניהם נקבע בהמשך.

ארבל אסטרחן: זה לא אידיאלי אבל אנחנו בסיטואציה- -

ניר אורבך: בסדר גמור, אנחנו במציאות מורכבת.

ניר אורבך: מי בעד – ירים את ידו.

ניר אורבך: מי נגד?

ניר אורבך: הצבעה בעד – 6 נגד – אין אושר.

ניר אורבך: לגבי הרביזיה, נמסור הודעה בהמשך.

ניר אורבך: בכפוף ליושב-ראש ועדת הכנסת נקבע את המועדים הבאים של זמני הישיבות.

ניר אורבך: כמו שאמר פה חבר כנסת מטעם האופוזיציה – המשימה הושלמה.

ניר אורבך: תודה רבה, הישיבה נעולה.