ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 8, 2021-08-16 08:00

שרן השכל: בוקר טוב לכולם.

שרן השכל: אני פותחת את הדיונים בוועדת החינוך של הכנסת.

שרן השכל: לפנינו טיוטת תקנות הקורונה: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות).

שרן השכל: אנחנו נתחיל בדיון.

שרן השכל: אני אתן ליועצת המשפטית לעבור על התקנות.

שרן השכל: נעבור תקנה-תקנה ותתחילו להסביר.

מרב מיכאלי: משרד הבריאות בדרך כלל מקריא את התקנות ואז הוא מסביר כל תקנה, ואני מציעה שכשיש לנו הערה נציג את זה.

מרב מיכאלי: גם הייתה לנו שיחה אתמול אחר הצהריים וסיכמנו כל מיני דברים.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: נתחיל בהגדרות.

שרן השכל: משרד הבריאות, אתם רוצים להתחיל להקריא את זה כדי שנוכל לעבור סעיף-סעיף?

אסתי ורהפטיג: שלום.

אסתי ורהפטיג: אני אסתי ורהפטיג מהלשכה המשפטית במשרד הבריאות.

אסתי ורהפטיג: התקנות נועדו לחול על שנת הלימודים הקרובה שחלקה כבר התחילה עבור חלק מתלמידי ישראל וחלק מהתלמידים שחוזרים בשבועות הקרובות.

אסתי ורהפטיג: התקנות קובעות את עיקרי הדברים.

אסתי ורהפטיג: רוב התקנות שקבענו עכשיו היו כבר בסבבים הקודמים, בתקנות שהיו בעבר.

אסתי ורהפטיג: אני אגיד מהם עיקרי הדברים: ראשית, נקבעה חובת עטיית מסכה במוסד חינוך בשטח סגור על תלמידים החל מכיתה א'.

אסתי ורהפטיג: זה נועד להיות חריג לכלל הרגיל שרק מגיל 7 יש חובת עטיית מסכה לפי הצו.

אסתי ורהפטיג: אז כאן חשובה האחידה שכבר מכיתה א' תחול החובה גם אם יש תלמידים שעדיין לא הגיעו לגיל 7.

יוסף טייב: למה זה נקבע מכיתה א' למרות שזה היה מגיל 7?

אסתי ורהפטיג: כדי שלא יהיה מצב שבמוסד חינוך לא יקרה מצב שחלק מהתלמידים, מכיוון שיום ההולדת שלהם הוא באמצע השנה אז חלק מהתלמידים יהיו חייבים וחלק לא.

אסתי ורהפטיג: גם בגלל השהייה הארוכה במוסד החינוך עטיית המסכה היא חשובה.

אסתי ורהפטיג: לכן בהקשר של חינוך חובת עטיית המסכה היא מכיתה א' לכולם.

אסתי ורהפטיג: כך זה היה גם בשנה שעברה.

שרן השכל: אנחנו נתנו לכם דגשים בפעם הקודמת שהבאתם את התקנות לתיקון.

שרן השכל: אני רק רוצה להזכיר בעניין המסכות שיש לא מעט ילדים עם בעיות שמיעה וביקשנו לדאוג למורים.

שרן השכל: חברת הכנסת שירלי פינטו העלתה את הנושא – לוודא שמורים יגיעו עם מסכות שקופות, ומשרד החינוך מסייע להם בזה, אם יש להם תלמידים עם הפרעות שמיעה בכיתה שלהם.

אסתי ורהפטיג: במשרד הבריאות אנחנו מאשרים את זה ואין קושי במסכות האלה.

אסתי ורהפטיג: לגבי השאלה אם מספקים מסכות כאלה אני מציעה שאולי משרד החינוך יתייחסו.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): אין התייחסות בסעיף 4.

שירלי פינטו קדוש: כתוב שחובה להשתמש במסכה במוסד לימודי סגור אבל לא רשום שום דבר על מסכות שקופות.

שירלי פינטו קדוש: לא כתוב על זה שום דבר.

שירלי פינטו קדוש: חובה שזה יהיה מצוין גם בתקנה – מסכה שקופה או אטומה.

אפרת אפללו: יש כל מיני סוגים של מסכות.

אפרת אפללו: הכוונה היא למסכת אף-פה.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): כן, כן, אבל חשוב שיהיה מצוין גם מסכות שקופות בפנים.

אפרת אפללו: לא הבנו שזה מה שאתם רוצים שיהיה כתוב.

אסתי ורהפטיג: בסדר.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): שיהיה כתוב שאם יש צורך זה חד-משמעית צריך להיות.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: אנחנו נשמח לשמוע גם אחרי זה ממשרד החינוך בעניין הזה ספציפית כשנגיע לסעיף.

שרן השכל: אני אתן לכם לסיים את ההצגה, קודם כול, בבקשה.

אסתי ורהפטיג: הכלל הבא שנקבע בתקנות זה לגבי מפעיל חיצוני.

אסתי ורהפטיג: זה מי שאינו נמנה על צוות המוסד, אלא אדם שמגיע מבחוץ ומעביר פעילות לילדים.

אסתי ורהפטיג: הכלל שנקבע הוא שמפעיל חיצוני צריך להציג, כתנאי לכניסה למוסד תו ירוק או תוצאה שלילית בבדיקת קורונה.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף שנקבע זה לגבי טיולים עם לינה.

אסתי ורהפטיג: בכלל של טיולים עם לינה יש כלל שנקבע לגבי מערכת החינוך הלא פורמלית שזה בדומה ובהמשך לתקנות שהיו על מחנות הקיץ.

אסתי ורהפטיג: זה אומר שבטיולים עם לינה מטעם מערכת החינוך הלא פורמלי, בעצם כל מה שהוא לא בית ספר יסודי ועל-יסודי, כדי להשתתף בטיול עם לינה צריך להציג תו ירוק או בדיקה.

אסתי ורהפטיג: בהמשך להערת הוועדה בעניין זה ולליבון משפטי שנעשה החובה הזאת חלה גם על העובדים ועל כל מי שמשתתף בטיול ולא רק על התלמידים ועל המפעילים החיצוניים כמו שהיה.

אסתי ורהפטיג: לגבי בתי ספר יסודיים ועל-יסודיים, בעניין טיול עם לינה לא נקבעה חובה לתו ירוק או לבדיקה אלא נקבעו חובות אחרות שבעיקרן מדברות על כך שהתלמידים יהיו באותה קבוצה אורגנית שהם נמצאים בה יום-יום, כלומר באותה כיתה של התלמידים הקבועים שהם פוגשים, שיישמר מרחק בין הקבוצות השונות אבל לא תחול חובה לתו ירוק או לבדיקה.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף שנקבע זה הרמזור.

אסתי ורהפטיג: אותה נוסחת רמזור שהייתה עד עכשיו בהחלטות ממשלה, שלפיה הרשויות דורגו לצבעים שונים ולסיווגים לפי הציון שלהן הנוסחה הזאת כרגע מעוגנת בתקנות כרגע.

אסתי ורהפטיג: זה נועד למנוע כל פעם את הצורך לעדכן את התקנות.

אסתי ורהפטיג: בעבר היינו מכניסים לתוספת התקנות רשימה ארוכה של רשויות וזה היה מאוד ארוך ומסורבל וגם דרש שכל פעם כשיש תיקון לבוא מחדש גם לקבינט וגם לוועדה.

אסתי ורהפטיג: המנגנון היה מאוד מסורבל.

אסתי ורהפטיג: מה שהוחלט עכשיו זה לקבוע את הנוסחה עצמה בתוך התקנות ואת הסיווג של הרשויות לפרסם באתר משרד הבריאות במנגנון מסודר של אחת לשבוע.

אסתי ורהפטיג: לפני תחילת השבוע הבא מפרסמים את סיווג הרשויות שיחול ויחייב לקראת השבוע שלאחר מכן.

אסתי ורהפטיג: הסיווג הזה רלוונטי לתקנה 8 שמדברת על פעילות של חוגים ותנועות נוער כי אם הרשות היא כתומה או אדומה זה אומר שהתחלואה בה עלתה והיא יחסית משמעותית, אז הפעילות של החוגים ותנועות הנוער עוברת לשטח פתוח.

אסתי ורהפטיג: היא לא יכולה להתקיים בשטח סגור.

שרן השכל: לפעילות של תנועות הנוער נדרשים גם תו ירוק ובדיקה?

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: בפעילות רגילה לא.

אסתי ורהפטיג: התו הירוק או בדיקה נדרשים אם יש פעילות עם לינה.

אסתי ורהפטיג: אבל בפעילות רגילה לא צריך תו ירוק.

שרן השכל: מה קורה בקשר לתיאטראות של ילדים?

אסתי ורהפטיג: התקנות שחלות על התיאטרון זה קשור להגבלת פעילות ולא בתקנות האלה.

אסתי ורהפטיג: התקנות האלה חלות רק על מוסד שמקיים פעילות חינוך.

אסתי ורהפטיג: תקנות הגבלת פעילות שהן התקנות הכלליות שחלות גם על אירועים ובכלל כל עולם התרבות חלות גם התקנות האלה גם בהקשר של ילדים.

שרן השכל: אבל אצל ילדים הפעילויות התרבותיות הן שונות משום שהתו הירוק בנוגע למבוגרים שיכולים להיות מחוסנים, או אפילו בני נוער, זה משהו אחד.

שרן השכל: אבל יש לך תיאטראות לילדים קטנים.

אסתי ורהפטיג: אני לא מטפלת בתקנות האלה אבל אני יודעת שההסדר שם הוא של בדיקה.

אסתי ורהפטיג: כלומר יש היום בדיקה מהירה ולילדים מגיל 3 עד גיל 12 היא חינם.

שרן השכל: אז אם אני רוצה לקחת את הילד שלי בן 3 לתיאטרון בחופש הגדול, לפני כל הליכה לתיאטרון אני צריכה לעשות לו בדיקה?

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: זאת בדיקה מהירה - -

שרן השכל: אתם גוזרים פה גזר דין מוות לתיאטרוני הילדים.

שרן השכל: אני לא מכירה הורה שבשביל ללכת - -

קריאה: גם על בריכות.

שרן השכל: אנחנו ועדת חינוך אבל אנחנו גם ועדת התרבות והספורט.

שרן השכל: אנחנו עכשיו בשבועיים האחרונים של החופש הגדול, ואני לא מבינה למה התקנות של נושא הספורט, לפחות לילדים, ושל נושא תרבות לא הגיעו אלינו.

קריאה: שלא לדבר על החוויה הלא נעימה.

שרן השכל: אם אלה תקנות כלליות ולא הבאתם אותן לפה בצורה ייחודית בשביל הילדים אתם פשוט סוגרים את העסקים האלה וגם אירועי ספורט.

שרן השכל: הם נסגרים ולא יהיו.

אסתי ורהפטיג: השאלה לאיזו ועדה התקנות הולכות נקבעה בחוק עצמו.

אסתי ורהפטיג: החוק מדבר על כך שהתקנות האלה, לפי סעיף 10, מגיעות לוועדת החינוך.

אסתי ורהפטיג: תקנות אחרות שהן לא של מוסד המקיים פעילות חינוך, ותיאטרון הוא לא מוסד שמקיים פעילות חינוך, אלא מקום פתוח לציבור, ולכן משפטית התקנות האלה מגיעות לוועדת החוקה.

שרן השכל: אבל נושאים של מקומות תרבות לא צריכים להגיע לפה?

מרב מיכאלי: לפחות לפי סמכויות מיוחדות – גם ככה היה ויכוח גדול האם להעביר הכול לוועדת חוקה או לחלק את זה בין הוועדות.

מרב מיכאלי: בסופו של דבר נקבע שלגבי מוסדות שמקיימים פעילות חינוך בלבד – יש כאן נושא של חינוך בלתי פורמלי של חוגי ספורט.

מרב מיכאלי: זה כן נמצא פה כי חוגים נמצאים פה.

מרב מיכאלי: אבל אירועים שמוסד שמקיים פעילות חינוך לא קשור אליהם, לפי החוק, הסמכות לגביהם היא בוועדת חוקה.

שרן השכל: הם סיימו כבר - - - התקנות האלה בוועדת חוקה?

מרב מיכאלי: זה מה שאסתי אמרה עכשיו על התקנות הכלליות.

מרב מיכאלי: אתם הבאתם אותן לוועדת חוקה, נכון?

אסתי ורהפטיג: יש תקנות של ועדת חוקה אבל הן מתעדכנות כל הזמן.

אסתי ורהפטיג: התו הירוק הורחב בימים האחרונים אז אני מבינה שיש עוד תיקונים.

סימון דוידסון: זה אכן מגיע לוועדת חוקה.

סימון דוידסון: אני חלק מוועדת חוקה ב-9:30.

סימון דוידסון: אני רוצה לדבר על נושא תקנה 8 בנושא של חוגים.

שרן השכל: עדיין לא הגענו לסעיפים.

סימון דוידסון: היא דיברה על תקנה 8.

שרן השכל: היא כרגע מציגה את זה באופן כללי.

שרן השכל: הם נותנים לנו סקירה כללית ואז אנחנו עוברים סעיף-סעיף כדי לדון בו כדי שלא נתחיל לקפוץ כי אחרת לא נסיים עם זה גם כן היום.

שרן השכל: אני אצטרך לדבר עם איתן גינזבורג על התקנות האלה.

שרן השכל: הוא מנהל את הישיבה בוועדת חוקה.

סימון דוידסון: לא, זה גלעד קריב.

שרן השכל: לא, הוא חולה.

שרן השכל: מי שמחליף אותו זה איתן גינזבורג.

שרן השכל: תסיימו את הסקירה ואז נתחיל לעבור על הסעיפים.

אסתי ורהפטיג: סעיף נוסף עוסק בפעילות של פנימיות.

אסתי ורהפטיג: ההסדר הוא די מורכב והיה גם בשנה שעברה.

אסתי ורהפטיג: הוא מדבר על הבחנה בין מסלול פתוח למסלול סגור.

אסתי ורהפטיג: מסלול פתוח הוא מסלול שיש בו קבוצות תלמידים קטנות יותר אבל ללא הגבלה על כניסה ויציאה.

אסתי ורהפטיג: הם יוצאים ונכנסים באופן חופשי מהפנימייה.

אסתי ורהפטיג: זה מתאים בדרך כלל גם למי שלומדים בבית ספר אקסטרני שהוא לא חלק מהפנימייה וגם לקטינים ולתלמידים בסיכון.

אסתי ורהפטיג: על כל אלה חלות הוראות של מסלול פתוח.

אסתי ורהפטיג: זה קבוצות של עד 36 תלמידים, וכאמור, ללא הגבלה על כניסה ויציאה.

אסתי ורהפטיג: המסלול השני הוא מסלול סגור שהמשמעות שלו היא שיש קבוצות גדולות יחסית של עד 50 תלמידים, ואחרי שבועיים שהם שוהים בפנימייה ולא יוצאים ממנה הם יכולים לאחד כמה קבוצות כאלה לקבוצה מאוד גדולה ללא הגבלה.

אסתי ורהפטיג: הצד השני של זה שיש פה קבוצה מאוד גדולה של אנשים הוא שיש הגבלות על כניסה ויציאה.

אסתי ורהפטיג: כלומר גם בשבועיים הראשונים אי אפשר לצאת במובן שמי שיוצא צריך לחכות או להתפזרות והתכנסות של הפנימייה או להצטרף לקבוצה חדשה של 50 תלמידים או להיות באיזשהו בידוד מניעתי.

אסתי ורהפטיג: הכוונה היא שלא יקרה מצב שיש קבוצה מאוד גדולה ומיובאת אליה תחלואה מבחוץ או שהיא מביאה תחלואה.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): בהתייחסות הזאת צוות ההוראה יוצא וחוזר?

אסתי ורהפטיג: במסלול הסגור לא.

אסתי ורהפטיג: צוות ההוראה שבממשק עם התלמידים, חלות עליו גם כן אותן הוראות, ועל מנהל המוסד יש אפילו חובה להודיע לצוות לפני שהוא מתחיל שהם פועלים במסלול סגור, ויש לזה משמעויות.

אסתי ורהפטיג: בשלב מסוים בשנה שעברה נוסף חריג.

אסתי ורהפטיג: הבנו שבישיבות שמים מחיצות גבוהות שמפרידות לגמרי ויש מרחק ועוטים כל הזמן מסיכות – במצב כזה הוא כן יכול לצאת ולהיכנס אבל זה צריך להיות בהפרדה מוחלטת מהתלמידים.

אסתי ורהפטיג: כי במסלול הסגור יש קבוצה מאוד גדולה של תלמידים שנמצאים יחד ויש חשש שאם תהיה הדבקה היא עלולה להתפשט לכולם בגלל התנאים הפנימייתיים.

יוסף טייב: זה סעיף 4 אצלכם.

אסתי ורהפטיג: אתה מדבר על סעיף (4) בתקנה 9.

יוסף טייב: זה מאוד מסורבל.

יוסף טייב: זה מסורבל ברמה שאתה קורא את זה שלוש פעמים ולא מבין.

שרן השכל: אנחנו נגיע לזה.

מרב מיכאלי: ביקשנו מהם לעבוד על זה ולהבהיר את הניסוח.

אסתי ורהפטיג: אני חייבת להגיד שעשינו על הניסוח עבודה עוד מאז התקנות הקודמות.

אסתי ורהפטיג: לא העתקנו כמו שהוא כי הנוסח היה עוד יותר נוראי.

אסתי ורהפטיג: אז ניסינו לעשות עבודה אבל אנחנו מקבלים את ההערה.

מרב מיכאלי: תנסו להבהיר את זה עוד יותר לפי מה שסיכמנו.

יהודית גידלי: רבותיי, אין פה רשימות מוזמנים בגלל התקלה.

יהודית גידלי: לכן כל אחד לפני שמדבר, בבקשה, שיגיד את שמו ואת תפקידו.

יהודית גידלי: הרשמת לא איתנו אלא בקומה אחרת, אז שכל אחד יגיד את שמו לפני שהוא מדבר כי אחרת היא לא יודעת למי לייחס את הדברים.

שרן השכל: כולל דוברים.

שרן השכל: מי שמבקש לדבר נא להעביר לי בפתק, בבקשה.

שרן השכל: אם זה בזום נא לשלוח לי הודעה, ומי שנמצא פה, נא להעביר לי פתק, משום שאנחנו לא יכולים להדפיס דפים.

אסתי ורהפטיג: שני דברים אחרונים לגבי הפנימיות: א', תלמיד שיוצא לטיפול רפואי לא תחול עליו החובה להיות בבידוד מניעתי או להצטרף לקבוצה חדשה.

אסתי ורהפטיג: כלומר הוא יכול לחזור לקבוצה גם במסלול הסגור.

אסתי ורהפטיג: דבר נוסף, אותן הגבלות על פנימיות לא תחול על פנימייה ש-90% לפחות מהתלמידים בה מחוסנים או מחלימים.

אסתי ורהפטיג: בכיתות ז'-ט' מספיק 70% מחוסנים או מחלימים כדי שההגבלות לא יחולו והם יכולים להתנהל כרגיל.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: נתחיל לעבור על הסעיפים ועל ההגדרות.

מרב מיכאלי: בדרך כלל הם מקריאים את התקנות וכשיש הערות נעצור.

מרב מיכאלי: אני אומר לגבי סעיף ההגדרות שסיכמנו שיוספו שתי הגדרות: אחת לגבי מסגרת חוץ-ביתית שהייתה בתקנות קודמות והיא חסרה פה אז הם יוסיפו את זה; דבר שני, כשנגיע לתקנה 8 לגבי החוגים יש הבהרה שמדובר רק לגבי חוגים של קטינים אז הם יוסיפו הגדרה של חוג.

מרב מיכאלי: אז בעצם יש שתי הגדרות שצריכות להיתוסף.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: בבקשה, אסתי.

אסתי ורהפטיג: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות), התשפ"א-2021

שרן השכל: מה עם הצוותים?

שרן השכל: או שאין צורך בהגדרה שלהם?

מרב מיכאלי: יש בהמשך.

אסתי ורהפטיג: יש בהמשך הגדרה של איש צוות.

מרב מיכאלי: אולי כדי לחסוך זמן מכיוון שההגדרות זה עניין טכני אני רק אומר שיש לנו עוד הגדרות של "מוסד", "המנהל", "מפעיל חיצוני" שזה כן חשוב אז אני אקריא: מסגרת חוץ-ביתית הכוונה לחסרי עורף משפחתי וכדומה.

מרב מיכאלי: זה ההבדל בין צוות המוסד לבין מפעיל חיצוני.

מרב מיכאלי: יש הגדרה של "צו בידוד בית", "תלמיד", "תנועת נוער" או "ארגון נוער" שזה כאלה שנתמכים לפי 3א לחוק זכויות תקציב או קבוצת מדריכים צעירים עירוניים וחניכיהם באחריות מחלקת נוער עירונית; תעודת מחלים או מחוסן; תקנות הגבלת פעילות – אלה התקנות הכלליות, ויש פה הפניות אליהן מדי פעם.

מרב מיכאלי: כפי שאמרנו היתוספו שתי הגדרות של מסגרת חוץ-ביתית ושל חוג.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: למישהו מחברי הכנסת יש הערה לגבי ההגדרות?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: נמשיך בהקראה, בבקשה.

מרב מיכאלי: לגבי זה היה לנו דיון אתמול.

מרב מיכאלי: לדעתנו, התקנה הזאת קצת כללית מדי ועמומה.

מרב מיכאלי: זה לא מבהיר בצורה ברורה מה האחריות של בעל המוסד כלפי המוסד.

מרב מיכאלי: לגבי מנהל צריך לפעול – יש הרבה חובות עליו בתקנות האלה.

מרב מיכאלי: אנחנו גם נדבר על תקנה 3.

מרב מיכאלי: המפעיל צריך לפקח, לפי מה שהבנו בשיחה אתמול, שהדברים מתנהלים כרגיל.

מרב מיכאלי: ברגע שכתוב שהוא לא יאפשר הפעלת מוסד, אלא כפוף לקיום הוראות תקנות אלה זה אומר שבעצם על כל דבר שקורה במוסד הוא אחראי.

מרב מיכאלי: זה לא משהו פיקוחי כללי אלא כל דבר.

מרב מיכאלי: בתקנות קודמות היו נוסחים קצת אחרים, לא כאלה גורפים, וביקשנו מהמשרדים לעשות דיון מחודש על הנוסח של התקנה הזאת ולראות אם הם יכולים שמי שמפעיל את המוסד יידע בצורה ברורה יותר מה הוא אמור לעשות בדיוק ומהן החובות שמוטלות עליו.

שרן השכל: יש לכם הצעה לנוסח?

אסתי ורהפטיג: יש לנו.

אסתי ורהפטיג: במנגנון הזה של תהליך אישור בוועדה של התקנות אנחנו לא יכולים לעשות שינויים אבל בתיקון הבא.

מרב מיכאלי: תגידו רק מתי הוא יהיה.

אסתי ורהפטיג: אמור להיות תיקון בקרוב מכיוון שהחלטת הקבינט האחרונה ביום רביעי האחרון הייתה להחיל תו ירוק בהשכלה הגבוהה.

אסתי ורהפטיג: זה תיקון שנעשה בתקנות החינוך שאמור להיות היום בקבינט.

שרן השכל: התקנות האלה מדברות גם על האוניברסיטאות?

מרב מיכאלי: אלה לא.

אסתי ורהפטיג: התקנות הנוכחיות לא אבל נעשה להן תיקון.

יוסף טייב: הם שלחו.

יוסף טייב: אתמול בלילה קיבלתי.

אסתי ורהפטיג: לא, עוד לא.

שרן השכל: מה המשמעות אם אנחנו מאשרים את התקנות בלי הסעיף?

מרב מיכאלי: - - - כפוף לאישור הוועדה מכיוון שיש תקנות קרובות בנוסח הקרוב הם יביאו נוסח חדש.

מרב מיכאלי: סמכות הוועדה היא רק לאשר או לא לאשר סעיף.

שרן השכל: ואם אנחנו לא מאשרים את הסעיף הזה?

מרב מיכאלי: אז לא יהיה סעיף של אחריות על בעל מוסד.

אסתי ורהפטיג: אני אסביר למה הסעיף הזה חשוב לנו.

אסתי ורהפטיג: אנחנו מקבלים את ההערה של הייעוץ המשפטי שצריך לדייק אותו ולטייב את הנוסח שלו, אבל אנחנו חושבים שחשוב שתהיה גם אחריות על בעל מוסד ולא רק על מנהלי מוסדות.

אסתי ורהפטיג: כי בעל מוסד הוא הבעלים והוא זה שיש לו בפועל השליטה בנכס, ואנחנו לא רוצים שיקרה מצב שאפילו לפעמים יש ניגוד עניינים ובעל המוסד אפילו מפעיל לחץ על מנהל המוסד שלא לשמור את הוראות התקנות כי זה יותר משתלם.

שרן השכל: אבל כתוב פה: "מנהל מוסד יפעל לשם עמידה בחובותיו לפי תקנות אלה, לרבות בדרך של אימוץ המלצות המשרד המפקח עליו".

מרב מיכאלי: גם על זה יש לנו הערה.

שרן השכל: אבל זה בעצם אותו סעיף.

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: זה שני דברים שונים.

אסתי ורהפטיג: מנהל המוסד הוא לא בעל המוסד.

אסתי ורהפטיג: אם אנחנו מדברים על בית ספר, יש מנהל בית הספר ויש הבעלים שהוא הרשות המקומית או עמותה.

אסתי ורהפטיג: לכן חשוב שגם לבעל המוסד תהיה חובה כזאת כך שמנהל המוסד לא ימצא את עצמו בסוף שכל החובות מוטלות עליו, ואין לו היכולת והמשאבים למלא אחר הוראות התקנות.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: מתי התקנות הבאות אמורות להגיע?

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שהיום בקבינט התיקון הזה אמור לעלות ולאשר, וזה אמור להגיע עד היום בערב לוועדה ולהיכנס לתוקף ביום רביעי.

מרב מיכאלי: זה אמור להיות מאוד קרוב.

מרב מיכאלי: אני מקווה שאכן כך.

שרן השכל: יש גם הערות לסעיף 2, חברי הכנסת?

סימון דוידסון: כן, בנושא הבעלים.

סימון דוידסון: מכללה פרטית שיש לה בעלים – התקנה הזאת תקפה גם לגבי המנכ"ל של המכללה וגם לגבי הבעלים עצמו?

שרן השכל: המנכ"ל זה סעיף 3, והבעלים זה סעיף 2.

אסתי ורהפטיג: זה חשוב, בעינינו, ומתבקש אפילו שהחובות יחולו לא רק על המנהל שממלא תפקיד מסוים, אלא גם על הבעלים.

אסתי ורהפטיג: אם זה עמותה פרטית אז בוודאי.

אסתי ורהפטיג: אם יש רווח שנובע מזה אז בוודאי החובה צריכה לחול גם עליו.

שרן השכל: המשמעות היא בעצם קנס לבעלים, קנס למנהל, קנס לצוות - -

אסתי ורהפטיג: כרגע אין הוראות פליליות בתקנות האלה.

אסתי ורהפטיג: אין קנסות על הפרה.

אסתי ורהפטיג: בתקנות הקודמות עשינו גם קנסות בעיקר על ההוראות של הפעלת מוסד בניגוד לאיסור פתיחה כשהיו סגרים, למשל, והיה ממש איסור לפתוח מוסד.

אסתי ורהפטיג: שם היו קנסות פליליים ומנהליים.

אסתי ורהפטיג: כרגע בתקנות הקיימות אין הוראות פליליות.

אסתי ורהפטיג: אני יכולה לומר שבתקנות שאנחנו מכינים בעניין ההשכלה הגבוהה מכיוון שיש שם כניסה רק בתו ירוק עשינו הוראה פלילית בדומה להוראה שיש בתקנות הכלליות של הגבלת פעילות.

שרן השכל: בסדר.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): אני רוצה להתייחס לזה.

שירלי פינטו קדוש: קצת מפריע לי שאין הוראה פלילית.

שירלי פינטו קדוש: זה בעצם משאיר את זה בצורה של המלצה.

שירלי פינטו קדוש: מה הטעם בתקנות?

שירלי פינטו קדוש: הן חשובות, אבל הן נשארות כהמלצה.

שירלי פינטו קדוש: האפקט של ההשגחה לא קיים.

אסתי ורהפטיג: גם בתקנות הקודמות לא הייתה עבירה פלילית על כל הפרה.

אסתי ורהפטיג: התפיסה היא שהעבירה הפלילית והמנהלית בהקשרים של החינוך צריכה להיות בהפרות שהן מאוד משמעותיות וגם מאוד ברורות.

אסתי ורהפטיג: כלומר מאוד ברור מתי יש הפרה שלהן.

אסתי ורהפטיג: אבל אנחנו נבחן מחדש את הנושא הזה.

מרב מיכאלי: אני רק אומר שיכולות להיות השלכות משמעתיות במקרים מסוימים וגם אחריות נזיקית.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): זה גם טוב, זה גם בסדר.

מרב מיכאלי: זה מכוח הדין הכללי.

שרן השכל: סעיף 3, בבקשה.

מרב מיכאלי: זאת הייתה נקודת מחלוקת עיקרית בינינו.

מרב מיכאלי: הסיפא פה של הסעיף "לרבות בדרך של אימוץ המלצות המשרד המפקח עליו" הוא בעצם צינור לשאיבה של חובות על המנהל שהוועדה לא ראתה אותן.

מרב מיכאלי: זאת אומרת יכולים לקבוע נהלים בכל מיני הקשרים וגם במשרד החינוך, דרך אגב, שזה ממש התקנות האלה – ואולי גם משרדים אחרים – והוועדה לא תראה אותם.

מרב מיכאלי: אנחנו נדבר אולי בהמשך בסוף על הנושא של סגירת מוסד חינוך שלא מופיע בתקנות האלה – הוא מופיע בנוהל, אמנם לפי בריאות העם – למשל בכל מיני נושאים של סגירת מוסד חינוך וכל מיני פרטים מתי מוסד חינוך פועל בכיתות מלאות ומתי לא.

מרב מיכאלי: כל מיני דברים כאלה שלא מופיעים בתקנות והוועדה לא ראתה אותם.

מרב מיכאלי: יש המלצות – אבל זה לא בדיוק המלצות כי בעצם המנהל מחויב לפעול לפיהן, לרבות לפי אימוץ המלצות – ולכן ביקשנו ממשרדים להשמיט את הסיפא הזה, וכל דבר שצריך להביא בפני הוועדה – כל נוהל שהם עושים מחוץ לזה – שפשוט יתקנו תקנות כמו שהיה בתקנות הקודמות.

מרב מיכאלי: התקנות הקודמות היו הרבה יותר נרחבות.

מרב מיכאלי: זה משהו שהם אמרו שהם גם צריכים לדון בו.

אסתי ורהפטיג: אנחנו עשינו דיון בנושא הזה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו יכולים מצדנו למחוק את זה.

אסתי ורהפטיג: אני חייבת רק להבהיר שאין פה כוונה לעקוף את הוועדה או לעשות משהו מחוץ לה.

אסתי ורהפטיג: זה סעיף כללי שגם היה בתקנות הקודמות.

מרב מיכאלי: פשוט לאחר שהוועדה נוכחת שיש כל מיני נהלים של משרד החינוך שלכאורה נשאבים לזה חשבנו שאין מקום שתהיה הוראה כזאת בתקנות.

שרן השכל: אז מוחקים את זה?

מרב מיכאלי: אז מוסכם להוריד את הסיפא וזה גם יגיע בתקנות החדשות.

יוסף טייב: לרבות בעת אכילה?

אסתי ורהפטיג: לא, למעט.

אסתי ורהפטיג: "לרבות" זה בהסעה.

שרן השכל: חברי הכנסת, הערה עד עכשיו?

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: זה התיקון שביקשנו מאנשי צוות.

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: אין החרגה שאומרת שזה לא חל על אנשי צוות.

אסתי ורהפטיג: זה חל על כולם.

מרב מיכאלי: יש פה גם התייחסות לחלק מהערות הוועדה בישיבה - - -

שרן השכל: מצוין.

משה טור פז: יש לי שאלה שנוגעת להתייחסות ל-72 שעות: איך אתם רואים היום את נושא הבדיקות המהירות לעומת בדיקות ה-PCR?

משה טור פז: הרי 72 שעות נועדו, בין השאר, לכסות את הזמן שלוקח עד קבלת התוצאה שראינו שהוא 28-19 שעות, תלוי בקופת החולים.

משה טור פז: לעומת זאת בדיקות מהירות הן מיידיות.

משה טור פז: איך אתם מתייחסים להבדל הזה?

אסתי ורהפטיג: אפרת, את רוצה להתייחס להבדל?

אפרת אפללו: 72 שעות זה לא בגלל קבלת תוצאה של הבדיקה.

אפרת אפללו: כל סוג של בדיקה בודק משהו אחר.

אפרת אפללו: הרגישות של הבדיקה המהירה היא הרבה יותר נמוכה.

אפרת אפללו: היא בודקת חלבון מסוים של הווירוס.

אפרת אפללו: אם יש תחלואה פעילה אז יותר קל לגלות את זה בבדיקה המהירה.

אפרת אפללו: בבדיקת PCR בודקים משהו אחר שאפשר לראות אותו כבר לפני שמתפתחת תחלואה פעילה, וזה נותן לך חיווי הרבה יותר זמן לפני כן ורגישות הרבה יותר גבוהה.

אפרת אפללו: זה לא קשור לתוצאה.

יוסף טייב: לא הסברת - - -

משה טור פז: אז מה ההבדל כאן של 72 שעות?

אסתי ורהפטיג: כשמדובר על בדיקת PCR הכלל הרגיל הוא של 72 שעות.

אסתי ורהפטיג: כלומר אם אתה עושה בדיקת PCR ויצאת שלילי אז אנחנו יכולים להיות רגועים יותר שיש סבירות גבוהה יותר שאתה לא חולה וגם לתקופה ארוכה יותר.

אסתי ורהפטיג: אם אתה עושה בדיקה מהירה הרגישות שלה נמוכה יותר, ואם אתה בתחילת תחלואה אנחנו יכולים בסבירות משמעותית יחסית לא לגלות את זה עדיין.

אסתי ורהפטיג: לכן היא תקפה רק ל-24 שעות כדי שאם יש תחלואה שמתפתחת אז לא יקרה מצב שמפספסים אותה במשך כמה ימים.

משה טור פז: אני רוצה להעיר פה הערה.

משה טור פז: קודם כול אני רוצה להתחיל בכך שאני מברך על כך שלהבדיל מזה שבכנסת הקודמת כל ההחלטות התכנסו לוועדת חוקה, כאן אנחנו דנים בוועדת חינוך.

משה טור פז: כך צריך להיות.

משה טור פז: יש פה נקודה שגם אם לא נענה עליה היום נידרש לה בקרוב מאוד:

משה טור פז: כמו שזה נראה כרגע המגפה נמשכת ואנחנו צפויים לראות כניסה אינטנסיבית מאוד של שימוש בבדיקות מהירות גם בדיקות ביתיות וגם ברמה שאנשים ידרשו או ירצו לעשות בדיקות מידי יום כדי לאפשר נורמליזציה של החיים.

משה טור פז: כאן התקנות כמו שהן כרגע לא נותנות לזה מענה.

שרן השכל: אם אתה עושה כל 72 שעות, זה כל שלושה ימים.

שרן השכל: זה נותן לך הערכה טובה.

משה טור פז: ניקח מצב שמנהל מוסד חינוכי או תרבותי מקבל החלטה שלמוסד הזה באים באותו יום עם בדיקה מהירה שנעשתה בבית.

משה טור פז: ונגיד שהעלות שלה היא לא העלות היום אלא 10% מזה, וזה הכיוון שאליו זה הולך.

משה טור פז: הוא אומר – אליי באים כל בוקר עם בדיקה מהבוקר.

משה טור פז: זאת מציאות שאנחנו יכולים להגיע אליה בקלות מאוד כבר בחודשים הקרובים.

משה טור פז: ואז נידרש לשאלה האם זה יותר טוב או פחות טוב, האם זאת דרישה לגיטימית או לא.

אפרת אפללו: בדיקות אנטיגן זה הבדיקות המהירות שבודקות את החלבון; ה-PCR בודק את החומר הגנטי.

אפרת אפללו: אז, למשל, אם אנחנו נסתכל על "מגן חינוך" שזה אחד הדברים שאנחנו מתכוונים לפתוח בו את שנת הלימודים – אז מבחינת משרד הבריאות במשך שבוע אתה יכול לעשות בדיקת PCR אחת לכלל התלמידים או שתי בדיקות מהירות.

אפרת אפללו: זאת אומרת זה לא יכול להיות זה במקום זה.

משה טור פז: לי יש תחושה כרגע שעדיין לא התחלנו למצות את ההבנה מה עושות בדיקות מהירות וזולות לעולם החינוך וגם לעולמות משיקים.

אפרת אפללו: פיילוט כיתה ירוקה שדיברתי עליו בדיון הקודם – אנחנו מתחילים הרצה שלו.

אפרת אפללו: הפיילוט הגדול ייצא אחרי סוכות, ואנחנו מתחילים את ההרצה כבר במסגרות חינוך שפועלות.

שרן השכל: רק בסוכות?

שרן השכל: למה?

אפרת אפללו: הרעיון הוא לעשות בדיקה מהירה כל יום לאותם ילדים שמוגדרים - -

שרן השכל: והבדיקות הסרולוגיות שדיברתם עליהן?

אפרת אפללו: אני רק אסיים את הדברים על הבדיקות המהירות בהמשך למה ששאל חבר הכנסת.

אפרת אפללו: הילדים שמוגדרים במגעים הדוקים ואמורים להיות בבידוד יבואו לבית הספר אחרי שהם יעשו בדיקת PCR ראשונה.

אפרת אפללו: כל יום בבוקר יבדקו אותם בבדיקה מהירה.

אפרת אפללו: מי שחיובי ילך הביתה, כמובן, ויעשה בדיקת PCR בקהילה, ומי ששלילי יוכל להמשיך ללמוד.

אפרת אפללו: אנחנו נלמד מכל המהלך הזה שעשו אותו גם באנגליה בפורמט כזה או אחר וגם בשיבא עשו אותו בשנה שעברה, ואנחנו רוצים להסיק מסקנות לגבי הנושא הזה.

משה טור פז: אני רוצה להסביר למה זה דרמטי.

משה טור פז: לבדיקות המהירות בתצורות מסוימות בעולם יש בדיקות זולות מאוד ומהירות, ולהבדיל מתחילת המגפה – גם ברמת אמינות גבוהה יחסית.

אפרת אפללו: כל בדיקה מהירה במדינת ישראל חייבת לעבור תיקוף.

אפרת אפללו: יש כל כך הרבה בדיקות, השוק רווי.

משה טור פז: אני מבין.

שרן השכל: אתה עלול להסתבך שם.

משה טור פז: ברור לי.

משה טור פז: אבל בואו נגיד שמשרד הבריאות - -

אפרת אפללו: כל בדיקה שאנחנו הולכים להשתמש בה באופן רוחבי חייבת לעבור תיקוף לפי נהלים של - -

משה טור פז: אז נשאל שאלה אחרת:

משה טור פז: נגיד שנגיע למצב שמשרד הבריאות יודיע שיש 4 סוגים שהם תקפים, ובואו נגיד שעלות הבדיקות תהיה מאוד זולה - -

אפרת אפללו: כבר יש עכשיו.

משה טור פז: - - יכול להיות מצב שכל תלמיד מורה נבדק מדי בוקר ויצא שלילי – ומגיע לבית הספר.

משה טור פז: ואז כל ההתמודדות שלנו משתנה דרמטית כי רמת היכולת שלנו לתת ביטחון שבאותו יום הילד לא חולה היא אחרת לגמרי.

שרן השכל: תודה רבה, חבר הכנסת קינלי.

שרן השכל: עוד הערות?

שרן השכל: בבקשה.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): אני עברתי על התקנות ואני אשמח להעלות פה גם מול יושבת-ראש הוועדה אולי בדיון נפרד, אבל מוסדות חינוך לילדים עם מוגבלות, לדעתי, זקוקים להתייחסות נפרדת; למשל: ילדים אוטיסטים מעל גיל 12 שצריכים גם משקפות שקופות, ובדיקות קורונה זה סיוט מתמשך בשבילם לעשות.

שירלי פינטו קדוש: אולי אפשר להביא לדיון נפרד את הנושא.

שירלי פינטו קדוש: אי אפשר להחיל עליהם את התקנות האלה מעל הראש.

שירלי פינטו קדוש: זאת אוכלוסייה שלמה שחייבת התייחסות נפרדת.

שרן השכל: אני אשמח אם תוכלי לציין ספציפית בתוך הסעיפים איזה סעיפים מתאימים.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): לדוגמה סעיף 4, סעיף 5, סעיף 6.

שירלי פינטו קדוש: הם מדברים על החיוב בבדיקות קורונה, חיוב במסכות שלא מצוין שהן שקופות; תו ירוק – ילדים עם אוטיזם או ילדים עם צרכים מיוחדים שיש להם כל מיני מוגבלויות – הרגישות הפיזית לעבור את הבדיקה באופן יומיומי ותדיר היא מאוד קשה וצריך לחשוב על פתרון יחד עם הארגונים וההורים של הילדים, לחשוב ולשמוע אותם.

שירלי פינטו קדוש: אי אפשר לאשר דבר כזה מעל הראש שלהם כי זה יכול לגרום לכאוס.

שרן השכל: אני אגיד ככה: זה נכון אבל התחלואה לא פוסחת גם על המוסדות של החינוך המיוחד.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): אני מסכימה חד-משמעית.

שירלי פינטו קדוש: אבל צריך למצוא פתרון.

שרן השכל: אתמול הייתי בביקור ברחובות.

שרן השכל: שם הייתה תחלואה בקורונה של שבעה ילדים בחינוך המיוחד.

שרן השכל: אנחנו חייבים גם שם לתת מענה.

שרן השכל: הם לא יכולים להתחסן, אז מה, לא נעשה בדיקות יומיות?

שרן השכל: אם יש צורך בבדיקות יומיות 72 שעות זה נשמע לי סביר.

שרן השכל: אז כל שלושה ימים יצטרכו לעשות בדיקה.

שרן השכל: אבל התחלואה לא פוסחת עליהם.

שרן השכל: יותר מזה – התחלואה פוגעת בהם הרבה יותר שה מאשר - - -

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים, להלן תרגומם): אני מסכימה ומודעת לזה, אבל לדוגמה, אתמול פנו אליי המון ארגונים.

שירלי פינטו קדוש: אחד מהם הוא ארגון אלו"ט.

שירלי פינטו קדוש: הוא ביקש שנעשה החרגה של ילדים עם אוטיזם.

שירלי פינטו קדוש: אני לא אומרת לתת פטור כי הקורונה פוגעת בבריאות של כולנו, אבל אולי בדיקה בצורה אחרת שהיא אולי פחות חודרנית ויותר נעימה וסימפטית שלילדים לא תהיה רגרסיה בהתנהגות כי הם רגישים פיזית יותר.

שירלי פינטו קדוש: אולי לעשות על זה איזשהו דיון ונבדוק מה האופציות.

שירלי פינטו קדוש: אולי בנשיפה.

שרן השכל: השאלה אם יש בדיקות כאלה ואם הבדיקות האלה מהימנות.

אפרת אפללו: יש בדיקת רוק שכבר נמצאת פה על השולחן אבל היא צריכה לעבור תיקוף.

אפרת אפללו: מה זה תיקוף?

אפרת אפללו: זה אומר שבודקים אותה מספיק אנשים והיא יכולה לתת לנו תוצאה מהימנה ולא על שלושה, ארבעה אנשים.

אפרת אפללו: אנחנו לא יכולים לאפשר שימוש נרחב לבדיקה שלא תיתן תשובות מהימנות.

אפרת אפללו: אז זה נמצא על השולחן אבל זה בתהליך של החברה שמעוניינת להפיץ את ההנפקה.

מרב מיכאלי: אני כותבת לי פה שיש חריגים בצו בידוד בית.

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: צו בידוד בית הוא הצו שמחיל את חובת עטיית המסכה באופן כללי ואנחנו מחילים אותו גם פה, אומר שאדם עם מוגבלות שמונעת ממנו לעטות מסכה פטור מעטיית מסכה.

אסתי ורהפטיג: זה לא פותר את המורכבות שיושבת-הראש העלתה.

אסתי ורהפטיג: נכון, יש גם סכנה לסובבים וגם סכנה לאותו אדם מהידבקות ולכן הפטור ממסכה נותן מענה לבעיה מאוד ספציפית של עטיית המסכה אבל הוא מעלה מורכבויות שאנחנו מתמודדים איתן.

אסתי ורהפטיג: אז הדבר הזה קיים.

אסתי ורהפטיג: אני גם רוצה להבהיר שהתקנות כרגע לא מטילות חובה לעשות בדיקה למעט לצורך השתתפות בטיול הכולל לינה.

אסתי ורהפטיג: גם "מגן חינוך" וגם בדיקות אחרות של הפיילוט הן וולונטריות ונעשות בהסכמה, ואין כרגע שום חובה כזאת.

אסתי ורהפטיג: זאת הבהרה חשובה כרגע.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: חבר הכנסת שיין, אתה רוצה להעיר?

יוסף טייב: רק רציתי לשאול שאלת הבהרה: התוצאות של הבדיקות צריכות להיות מוצגות 72 שעות מאז קיבלת את התוצאה.

יוסף טייב: זאת אומרת שהבדיקה צריכה להיעשות - -

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: צריך שמועד ביצוע הבדיקה יהיה 72 שעות לכל היותר לפני שאתה נכנס.

אסתי ורהפטיג: למשל, המפעיל החיצוני שרוצה להיכנס - -

אפרת אפללו: כתוב ברמזור: הבדיקה תקפה עד תאריך כך וכך.

יוסף טייב: בבדיקה שבוצעה 72 שעות לכל היותר לפני הכניסה.

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: ביצוע הבדיקה צריך להיות 72 שעות לפני כן ואז גם אם התוצאה מגיעה 24 שעות - -

יוסף טייב: 32 שעות בקופת חולים כללית או משהו כזה אז - -

מרב מיכאלי: אתם יכולים לעשות לנו סדר עם העניין של גיל 12?

אסתי ורהפטיג: סוגיה נוספת שקשורה לבדיקות PCR מהירות ולא מהירות זה סוגית המימון.

אסתי ורהפטיג: היום ההסדר הקיים הוא כזה שעד גיל 12 ניתן לעשות בדיקות מהירות במימון המדינה, ואז ניתן להיכנס לאותן אטרקציות לילדים שמותנות בתו ירוק, למשל.

אסתי ורהפטיג: מעל גיל 12 הבדיקות המהירות הן בתשלום.

אסתי ורהפטיג: אבל על בדיקות PCR אין כרגע הגבלה.

אסתי ורהפטיג: כלומר אם אדם נחשף לחולה והוא בבידוד, והוא רוצה לקצר בידוד והוא צריך לעשות בדיקות הוא מגיע למתחמים של פיקוד העורף או לקופות החולים ועושה בדיקת PCR, וזה ללא עלות.

אסתי ורהפטיג: זה ללא הגבלה ולכן יש פה האיזונים שצריך לעשות.

אסתי ורהפטיג: דווקא מכיוון שהיא ללא הגבלה המנגנון שנבחר לתו ירוק הוא כזה שמאפשר להטיל את העלויות על מי שלא התחסן והוא מעל הגיל שיכול והוא לא מנוע חיסון.

אסתי ורהפטיג: גם למנועי חיסון יש מימון של המדינה, אבל לכל השאר המימון הוא פרטי.

מרב מיכאלי: אם תעשו הסדר של בדיקות באופן וולונטרי או לא במערכת החינוך - -

שרן השכל: איפה עושים את הבדיקות המהירות האלה?

אסתי ורהפטיג: יש כל מיני מוקדים שפרוסים ברחבי העיר וגם המפעיל הפרטי יכול להציב עמדה כזאת.

אסתי ורהפטיג: זה צריך להיות גוף בודק שנרשם אבל הוא יכול להביא את אותו גוף שיעשה גם אצלו בדיקה.

סימון דוידסון: כלומר אם הוא צריך ללכת לבריכת שחייה הוא הולך לעשות בדיקה במקום מסוים ורק אחרי זה הוא יכול להגיע לבריכה.

סימון דוידסון: כנ"ל כל מיני אטרקציות ופעילויות לילדים.

סימון דוידסון: אנחנו נגיע לזה אבל זה הזוי.

שרן השכל: כן, כן - - - ועדת חוקה.

יוסף טייב: יהיו לזה גם השלכות על הסדרה קבועה.

שרן השכל: אנחנו צריכים להתקדם הלאה.

שרן השכל: אני מבקשת ממשרד הבריאות להמשיך.

מרב מיכאלי: הגענו לתקנה 7 – סיווג רשויות מקומיות.

אסתי ורהפטיג: עדיין לא הקראנו את (ב) בתקנה 6.

משה טור פז: אני יכול להתייחס לזה?

שרן השכל: משהו קריטי?

משה טור פז: כן.

משה טור פז: התקנה הזאת שגם הוחלה בשנה שעברה לא באה לידי ביטוי במשרד החינוך בפיצוי הרשויות המקומיות על צורך גדול יותר בהסעות.

משה טור פז: כלומר אנחנו יש פה תקנה שאין לה ביטוי כספי.

משה טור פז: סעיף ההוצאה על הסעות במדינת ישראל הוא מאות רבות של מיליונים וחייב להיות לזה ביטוי בדרך שבה משרד החינוך מתגמל את הרשויות המקומיות שמחויבות בהסעות, כולל החינוך המיוחד.

לירן שפיגל: אנחנו מדברים פה על הסעות לטיולים, לא על הסעות לבית הספר.

משה טור פז: אז זה לא ברור.

שרן השכל: כמה כל קבוצה מונה?

שרן השכל: 30 תלמידים?

אסתי ורהפטיג: כיתה רגילה.

שרן השכל: כיתה זה 30 תלמידים.

שרן השכל: מותר לקחת עד שתי קבוצות – זה 60 תלמידים.

שרן השכל: לאוטובוס אתה לא יכול להכניס יותר מ-60.

משה טור פז: פה אנחנו מקטינים את היכולת של אוטובוס ממוצע לקחת תלמידים ב-20%-10%.

שרן השכל: באוטובוס ממוצע אתה יכול לקחת 50 תלמידים.

שרן השכל: כלומר כיתה אחת.

משה טור פז: נכון.

משה טור פז: אבל, שוב, קודם מה שעשו זה להכניס 50 תלמידים.

משה טור פז: עכשיו אם יש שכבה של 50 תלמידים יש פה בעיה של ירידה של 10 - - -

שרן השכל: אם זה הבדל של שתי שורות אתה מדבר על שמונה מושבים.

שרן השכל: זה לא - -

משה טור פז: תחשבי על בית ספר שיש בו 1,000 תלמידים.

משה טור פז: הורדת לו מכל הסעה 15%, זה כסף, חברים.

משה טור פז: זה כסף גדול בשלב מסוים.

משה טור פז: אני מבין שזה מתייחס לטיולים אבל מה קורה עם הסעות של רשויות מקומיות לחינוך מיוחד?

משה טור פז: איפה זה עומד?

לירן שפיגל: אני מניח שמשרד הבריאות יתייחס לזה אבל אין הגבלה על הסעות רגילות כרגע.

לירן שפיגל: ההגבלה כרגע היא רק לגבי טיולים.

משה טור פז: זה לא מוזר?

מרב מיכאלי: אני משערת שהם יביאו תקנות - - -

סימון דוידסון: אני לא הבנתי מה ההבדל בין טיולים לבין הסעות לבית הספר.

יוסף טייב: ההבדל הוא שבהסעה קבועה יש אנשים קבועים שעולים על ההסעה ונוסעים.

יוסף טייב: כאן השאלה היא הערבובים.

יוסף טייב: זה מה שאני מבין מהתקנה.

שרן השכל: זה בחינוך המיוחד.

משה טור פז: או במועצות אזוריות.

שרן השכל: קודם כול, בטיולים הפגיעה נשמעת לי סבירה.

שרן השכל: שמונה מקומות באוטובוס כדי לשמור על הבריאות שלהם זה לא נראה לי פגיעה כלכלית דרמטית כל כך.

שרן השכל: בכל זאת בדרך כלל מוציאים לכל כיתה אוטובוס אחד.

שרן השכל: אז רוצים להכניס שניים אז אומרים שיש אפשרות אבל לשמור שמונה מקומות.

משה טור פז: אני מבין.

שרן השכל: אני מניחה שגם עם הדלת אפשר אז אתה מדבר על שישה מקומות.

שרן השכל: זה לא נראה לי פגיעה מידתית, זה עדיין נראה לי מידתי.

משה טור פז: השאלה היא מי סופג את הפער.

משה טור פז: זאת השאלה שלי.

שרן השכל: זאת פגיעה אבל היא מידתית.

שרן השכל: גם להגיד שצריכים מסיכות יש גם לזה עלות.

משה טור פז: נכון.

שרן השכל: אני חושבת שזאת פגיעה מידתית.

שרן השכל: אני לא חושבת שבגלל שמונת התלמידים האלה אנחנו צריכים לבטל את הסעיף הזה.

משה טור פז: אני לא מבקש לבטל אותו.

משה טור פז: אני מבקש שיהיה לו ביטוי תקציבי.

משה טור פז: עכשיו אנחנו עוסקים רק בטיולים וגם טיולים בבית ספר גדול זה סעיף של מאות אלפי שקלים.

משה טור פז: אם הגדלת את האוטובוסים זה המרכיב הגדול ביותר.

שרן השכל: חבר הכנסת קינלי, אני לא חושבת ששמונה מקומות באוטובוס – מה העלות התקציבית של זה לכל אוטובוס?

משה טור פז: אוטובוס ביום טיול זה 3,000 שקל.

משה טור פז: אם אנחנו צריכים עוד 15% אוטובוסים אז זה 450 שקלים לאוטובוס אחד.

משה טור פז: כל עוד זה נוגע לטיולים זה בשיקול הדעת של בית הספר לטייל פחות, לדוגמה, כי יש לו פחות כסף.

משה טור פז: אני בכוונה נוגע בנושא ההסעות.

שרן השכל: אנחנו בתקופת קורונה.

שרן השכל: יש שיקולם שצריך לקחת.

שרן השכל: יש עוד המון הגבלות: לינה, מיקומים – לכול יש עלות כספית.

שרן השכל: ברגע שאתה מחליט להוציא טיול בתקופת קורונה אתה צריך לקחת את העלות הכספית.

שרן השכל: פתאום ילד חולה בקורונה ואתה צריך להסיע אותו לבד הביתה – אז מה, אז תיקח מונית, אז יש לזה עלות.

שרן השכל: אז מי ישלם על זה?

שרן השכל: בסוף אתה שומר על בריאות הציבור.

שרן השכל: אם החלטת להוציא את התלמידים לטיול של יומיים יש לזה עלות בתקופת קורונה שהיא גבוהה יותר מהרגיל.

שרן השכל: זה לא נראה לי משהו לא מידתי.

משה טור פז: לגבי טיולים אני מקבל.

משה טור פז: מה קורה לגבי הסעות החובה?

משה טור פז: לכאורה יחולו עליהם אותן חובות, נכון?

שרן השכל: הסעות לבית הספר?

אסתי ורהפטיג: ההוראות לגבי ההסעות היומיומיות הן יותר מורכבות כי מדובר בילדים שהם לא בקבוצה הקבועה.

אסתי ורהפטיג: כלומר זה לא תלמידים מכיתה אחת אלא לפי מקום מגורים ותלמידים מכיתות שונות.

אסתי ורהפטיג: לכן גם ככה התועלת בשמירת הפרדה היא פחותה אבל עדיין יש לה משמעות.

אסתי ורהפטיג: למשל, אם יש ילד חולה – האם מכניסים את כל ההסעה לבידוד או רק תלמידים שישבו בקרבתו?

משה טור פז: אז פה יש בעיה רחבה יותר.

שרן השכל: פה יש בעיה מאוד רצינית.

מרב מיכאלי: אתם מתכוונים להביא תקנות הסעה לגבי בתי הספר כמו שהיה בתקנות הקודמות?

אסתי ורהפטיג: אני עדיין לא יודעת.

אסתי ורהפטיג: אנחנו נבחן את זה.

שרן השכל: פה אתם מבלגנים את הכול.

משה טור פז: לגמרי.

שרן השכל: אמנם יש תקנות מאוד יפות להגעה לבית ספר והגעה לפעילות אבל כולם מעורבבים בתוך הקבוצה בהסעה לתוך הפעילות.

אפרת אפללו: אני מתארת לעצמי שחלקכם עקבתם אחרי כל הדיונים בשנה החולפת.

אפרת אפללו: המטרה של משרד הבריאות הייתה כל הזמן ליצור קבוצה הומוגנית כמה שיותר – מהבוקר כולל הפעילות הבלתי פורמלית אחר הצהריים שביקשנו שתתקיים רק במקומות שאפשר לקיים את זה בקבוצות של הבוקר.

אפרת אפללו: יחד עם זאת עם ההבנה של המורכבות הזאת גם מצד משרד החינוך וגם העלויות התקציביות, כמו שציינת, אמרנו שאפשר לנסות בתוך האוטובוס.

אפרת אפללו: אם, למשל, יש ילדים שמגיעים מיישוב מסוים – שיישבו כל הילדים האלה מהיישוב יחד.

אפרת אפללו: אני גרה ביישוב קטן – שהילדים של הכיתה ישבו יחד עם בן זוג מהכיתה.

אפרת אפללו: זאת אומרת כמה שיותר ליצור את הפרצה הזאת.

משה טור פז: עושים את זה.

משה טור פז: אני גר במועצה אזורית - -

אפרת אפללו: לא קבענו את זה בתקנות אבל אלה המלצות שאנחנו הולכים איתם עם משרד החינוך; וכמובן, מסיכות באוטובוסים – מה שלא היה בהתחלה – לאוורר בהסעות כשאפשר, לנסות לעלות משתי דלתות האוטובוס.

אפרת אפללו: זאת אומרת יש עוד הרבה המלצות משניות שאתם לא רואים פה אבל הן קיימות.

משה טור פז: כל מה שאני מבקש מהוועדה שיהיה ביטוי לנושא ההסעות.

משה טור פז: זה נושא גדול גם בחינוך המיוחד וגם במועצות האזוריות.

משה טור פז: ברור שהדבקה באוטובוס של ילדים יכולה להיות דרמטית בנסיעה של רבע שעה או חצי שעה וגם שעה.

משה טור פז: כמו שאמרת היו ניסיונות מאוד יפים ויש כבר לקחים איך מסיעים ילדים ליישובים ומפרידים, וכדאי שזה יבוא לידי ביטוי באיזשהו מקום.

שרן השכל: אז זה צריך להגיע בתקנות הכלליות.

שרן השכל: כי אם אתה מאפשר את זה בתקנות הכלליות אתה לא יכול להבדיל את זה מפה.

שרן השכל: אנחנו נצטרך לדון בזה בוועדת חוקה.

אסתי ורהפטיג: זה יכול להיות פה.

אסתי ורהפטיג: אם זה הסעות שהן חלק ממוסד החינוך הן מביאות את התלמידים למוסד החינוך ואפשר להכניס את זה לכאן.

אסתי ורהפטיג: אנחנו מקבלים את הצעת הוועדה.

לירן שפיגל: מר מור, סמנכ"ל במשרד נמצא בזום.

לירן שפיגל: הוא מבקש להתייחס לנושא ההסעות.

יוסף טייב: יש גם התקנות שהתקנו ב-25 באפריל לגבי הסעות.

יוסף טייב: אז אפשר לקחת משם – לא לשבת מאחורי הנהג וכל מיני דברים כאלה.

שרן השכל: חבר'ה, יש לנו עוד 10 דקות לדיון הזה וזה אומר שאנחנו לא נצטרך לאשר את התקנות, אז יכול להיות שנצטרך לחזור לפה אחרי זה כדי לבוא ולאשר אותן.

שרן השכל: אז אני מבקשת הערות קונקרטיות ספציפית לתקנות ולתיקונים שלהן כי אנחנו לא עומדים בזמן.

סימון דוידסון: אפשר להגיע לתקנה 8?

שרן השכל: אנחנו עדיין לא שם.

מרב מיכאלי: זה לא עד 9:30?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: זה עד 9:00.

שרן השכל: ב-9:00 יש לנו דיון נוסף.

מרב מיכאלי: אז אולי כדאי בכל זאת להגיד את הנושאים של התקנות ואת הפרטים שלהן כדי בכל זאת להספיק, אם אפשר, לאשר אותן.

שרן השכל: אנחנו לא נעשה חצי דרך.

שרן השכל: או שנאשר או שלא.

שרן השכל: אני לא עושה חצי.

מרב מיכאלי: בסדר.

מרב מיכאלי: פשוט מחר אנחנו יוצאים לחופשה מרוכזת.

שרן השכל: אנחנו נצטרך לראות מתי אנחנו ממשיכים את זה.

אסתי ורהפטיג: יש תקופות מוגבלות לאישור התקנות, לפי החוק.

אסתי ורהפטיג: יש לוועדה רק 14 ימים לאשר אותן.

שרן השכל: נכון.

שרן השכל: אנחנו נצטרך לראות איך אנחנו מתמודדים עם זה.

שרן השכל: אנחנו לא נאשר את זה עכשיו בלי דיון לפי הסעיפים.

מרב מיכאלי: בסדר גמור.

שרן השכל: יש לנו עוד 10 דקות.

שרן השכל: אני מבקשת לעבור על התקנות.

שרן השכל: קודם כול אני מבקשת בלי התפרצויות.

שרן השכל: מי שיתפרץ – אני מצטערת, אני פשוט אחתוך אתכם.

שרן השכל: אנחנו נתחיל הקראה.

שרן השכל: מי שיש לו הערות קונקרטיות לתיקון התקנות או לביטולן, בבקשה, להגיד לי.

שרן השכל: הערות אך ורק באישור שלי.

שרן השכל: בואו ננסה.

שרן השכל: בקשר לסעיף 6 אתם מעוניינים להוסיף פירוט של תקנות והסעות מיישובים וממקומות מסוימים?

אסתי ורהפטיג: אנחנו שומעים בעצת הוועדה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו נבחן את זה מול גורמי המקצוע במשרדים השונים, ואם יש הסכמה נוסיף את הדבר הזה.

יוסף טייב: של מה?

שרן השכל: הם יבחנו את הנושא כדי להביא אותו בתקנות הבאות שמיועדות להסעה של תלמידים למוסד החינוכי.

שרן השכל: המשך הקראה, תקנה 7, בבקשה.

אסתי ורהפטיג: אפרת, רוצה להקריא את הנוסחה?

אפרת אפללו: Score זה הציון, i זה הרשות, k זה מספר קבוע שמופיע, ln ובסוגריים: N – מספר החולים החדשים ברשות ל-10,000 תושבים, G זאת מנה.

שרן השכל: רגע, לאט-לאט.

שרן השכל: זאת נוסחה מתמטית שתצטרכו להסביר כדי שנוכל להבין.

שרן השכל: מה זה k?

אפרת אפללו: k זה מספר קבוע, 2.

שרן השכל: כלומר 10,000 איש?

אסתי ורהפטיג: לא, לא, זה מספר 2.

אסתי ורהפטיג: כתוב פה k שזה 2.

אסתי ורהפטיג: זה משקולות מסוימות שנוספו פה כדי שהציונים יהיו בטווח שרצינו בין 0 ל-10.

אפרת אפללו: בסוגריים יש N שזה מספר החולים החדשים בשבוע האחרון ל-10,000; G זה מספר החולים החדשים בשבוע האחרון חלקי מספר החולים החדשים ל-10,000 בשבוע שקדם.

אפרת אפללו: זה בעצם מנה - -

שרן השכל: כלומר אתם לוקחים את החולים שנמצאים ברשות ואת החולים החדשים שמיתוספים כל שבוע למשוואה - -

אסתי ורהפטיג: זה בא לראות את השבוע האחרון לעומת השבוע שקדם לו.

אסתי ורהפטיג: כלומר עד כמה יש קצב שעולה או יורד ומה היחס בין המספרים.

אפרת אפללו: P זה שיעור הבדיקות החיוביות החדשות בלי בדיקות סקר כי בדיקות סקר הן בדיקות יזומות בדרך כלל שאנחנו עושים והן עלולות לשנות את תמונת המצב.

אפרת אפללו: בדרך כלל אם עושים הרבה בדיקות סקר יכול להיות שמספר השליליים יהיה יותר גבוה, כי זה משהו יזום.

שרן השכל: יש כאלה שאומרים שהם לא הולכים לעשות בדיקות, וביישוב אחר אומרים, לכו כולכם ותעשו בדיקות; אלה רוצים לרדת מתחת לרדאר, אלה אומרים שהם דואגים לבריאות הציבור.

שרן השכל: אז אתם מתגמלים את אלה שלא שולחים את התושבים שלהם לבדיקות?

אסתי ורהפטיג: לא, זה לא בדיקת סקר.

אסתי ורהפטיג: בדיקת סקר זה, למשל, מגן חינוך; כשבאים למוסד ועושים בדיקה.

שרן השכל: לא, בכלל.

אסתי ורהפטיג: בכלליות שיעור הבדיקות הכלליות.

אסתי ורהפטיג: הוא עוסק גם בשאלה כמה יש אבל אני יודע שגם כשהיה ניסיון לא להצביע ולא ללכת לבדיקות כדי לא לייצר תחלואה בסוף זה כן התבטא פה כי אנשים שלא הרגישו טוב כן נבדקו.

אסתי ורהפטיג: דווקא להפך, השיעור הוא בדרך כלל גבוה.

אסתי ורהפטיג: דווקא שיעור בדיקות חיוביות במקומות שלא עושים בהם הרבה בדיקות הוא גבוה.

אסתי ורהפטיג: זה אומר שמעט אנשים הולכים להיבדק והרבה מתוכם דווקא יוצאים חיוביים.

אפרת אפללו: גם m הוא מספר קבוע – 8.

שרן השכל: יש הערה למישהו?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: אוקיי.

מרב מיכאלי: כפי שאמרנו תהיה פה הגדרה של חוג שזה לקטינים בלבד, זה לא חוגים של מבוגרים.

מרב מיכאלי: זה ייכנס לתקנות הבאות.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: תלמיד שיוצא משטח הפנימייה חוזר לבידוד אחר כך?

אסתי ורהפטיג: הוא חוזר או מצטרף לקבוצה חדשה או שהוא לא חוזר לפנימייה; או שהוא חוזר לבידוד מניעתי.

שרן השכל: כלומר עד שהוא מקבל תשובה שלילית?

אסתי ורהפטיג: תשובה שלילית של בדיקה שבוצעה אחרי שבעה ימים לכל הפחות.

משה טור פז: המציאות ברוב הפנימיות היא שהילדים יוצאים וחוזרים באותו זמן.

משה טור פז: אם הוצאת אותם לחופשת סוף-שבוע אחרי שבועיים או חודש יש שתי אפשרויות: האפשרות הנפוצה היא שהם הופכים להיות קבוצת השבים לפנימייה עד 50 ילדים.

משה טור פז: כלומר אם הכיתה או השכבה חזרו יחד זה קבוצת החדשים.

משה טור פז: זאת המציאות ברוב הפנימיות.

משה טור פז: היות שיש עוד יציאות מחוץ למניין אז יש אפשרות שתלמיד שחוזר נכנס לבידוד.

שרן השכל: השאלה היא אם יש פעילויות נוספות שבהן צריכים לצאת.

אסתי ורהפטיג: יש כל מיני יציאות חיוניות.

אסתי ורהפטיג: אני זוכרת שבשנה שעברה רצו שנעשה פה חריג אם יוצאים לחתונה של קרוב משפחה מדרגה ראשונה.

אסתי ורהפטיג: כמובן, אם תלמיד יוצא לחתונה וחוזר יכול להיות שהוא יידבק שם ויחזיר תחלואה למוסד.

אסתי ורהפטיג: אני מזכירה שאנחנו מדברים כאן רק על מסלול סגור שבו הקבוצות יתאחדו ונוכל להגיע לקבוצות של מספר לא מוגבל של תלמידים, אפילו 1,000, 2,000.

שרן השכל: אז אולי לפחות לאפשר פעילות בבדיקות יומיות.

אסתי ורהפטיג: משהו חשוב להמשך הדיון: המסלול הסגור לא חל על תלמידים שהם ללא עורף משפחתי.

אסתי ורהפטיג: כל הפנימיות שהם לתלמידים ללא עורף ונוער בסיכון המסלול הסגור בכלל לא יכול לחול עליהם, והם פועלים רק במסלול פתוח.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שמי שבעיקר משתמש במסלול הסגור זה ישיבות במגזר החרדי או ישיבות הסדר על-תיכוניות.

משה טור פז: זה לא ברור גם בהגדרות קודם כי לביטוי "ללא עורף משפחתי" יש משמעות מסוימת.

משה טור פז: רציתי לציין את זה קודם כשקראתם על מסגרות ההשמה החוץ-ביתית.

משה טור פז: למשל, אולפנה תיכונית של ילדים נורמטיביים שבאים ויוצאים – זה מה שנקרא "הקבוצה הפתוחה", נכון?

אסתי ורהפטיג: לא בהכרח.

אסתי ורהפטיג: הם יכולים לבחור להיות מסלול סגור, ואנחנו מבינים שהם לא בוחרים לעשות את זה בפועל.

אסתי ורהפטיג: כלומר זה מתאים יותר למי שמעוניין לשהות בפנימייה תקופות ארוכות של בערך חודש וחצי.

אסתי ורהפטיג: כלומר בשבועיים הראשונים הם בקבוצות של 50, ואחרי שבועיים הם מתאחדים ונשארים עוד חודש שלם בפנימייה.

משה טור פז: אז נשאל את זה מהצד השני - -

שרן השכל: רגע.

משה טור פז: אבל זה הדיון.

משה טור פז: יש 23 אלף ילדים כאלה בישראל.

משה טור פז: אז הם לא בתקנות?

אסתי ורהפטיג: לא, הם במסלול הפתוח.

משה טור פז: 23 אלף ילדים בישראל שנמצאים במסגרות חוץ-ביתיות הם בכלל לא בתקנות האלה?

אסתי ורהפטיג: לא.

משה טור פז: כל כפרי הנוער לא בתקנות?

אסתי ורהפטיג: להבנתי, כל כפרי הנוער הם כן.

אסתי ורהפטיג: מסגרות חוץ-ביתיות אלה מסגרות של הרווחה.

משה טור פז: לא בהכרח.

משה טור פז: גם כפר נוער זה מסגרת חוץ-ביתית, היא רק לא בהשמה או הועדה.

משה טור פז: אבל היא מסגרת חוץ-ביתית בהגדרה.

משה טור פז: לכן אני שואל על ההגדרות.

מרב מיכאלי: אז אמרנו שצריכה להיתוסף הגדרה של מסגרת חוץ-ביתית.

מרב מיכאלי: יש לכם?

אסתי ורהפטיג: ההגדרה בחוק מפנה לאחד הסעיפים.

מרב מיכאלי: את זוכרת באיזה סעיף?

אסתי ורהפטיג: 22א.

מרב מיכאלי: כיוון שזה לא בסעיף ההגדרות הכללי ביקשנו מהם להפנות לסעיף הספציפי בחוק: "מסגרת חוץ-ביתית" – מסגרת המשמשת חלופת בית בפיקוח משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים בהפעלתו או מטעמו או בהפעלת המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית או במטעמה".

מרב מיכאלי: זאת מסגרת חוץ ביתית ולזה הכוונה פה.

משה טור פז: כלומר כפר נוער של משרד החינוך הוא לא בהגדרה הזאת.

לירן שפיגל: אבל הוא נכנס תחת ההגדרה של סעיף 10(ג)(5) בדרך כלל כי יש שם תלמידים שהם חסרי עורף.

שרן השכל: אנחנו ניקח הפסקה מהדיון הזה.

שרן השכל: אם נוכל נמשיך את הדיון בהמשך היום.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: להלן תרגומם): אני יכולה לשאול שאלה קטנה?

שרן השכל: לא, לא.

שרן השכל: אני עוצרת כרגע את הדיון משום שיש לנו עוד מוזמנים.

שרן השכל: יש לנו דיונים שנקבעו.

שרן השכל: ננסה להמשיך את הדיון הזה בהמשך היום, אם נוכל.

מרב מיכאלי: אני אזכיר שבתקנות הקורונה אין לנו מגבלות של הפגרה.

שרן השכל: אני עוצרת את זה פה.

שרן השכל: תהיו בקשב כדי להמשיך את הדיון הזה מחר או בהמשך היום, אם נצטרך.

שרן השכל: אני נועלת את הדיון כרגע על תקנות הקורונה.

שרן השכל: תהיו קשובים להמשך הדיון הזה.

שרן השכל: נצא להפסקה של חמש דקות ונתכנס שוב לדיון על נושא המחסור במנהלים.

שרן השכל: תודה רבה.