ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 4, 2021-08-02 10:00

סעיד אלחרומי: שלום לכולם, אני מבקש שכל אחד יתפוס את מקומו.

סעיד אלחרומי: אני פותח את ישיבת הפנים והגנת הסביבה להמשך דיון בנושא הצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה) (תיקון מס' 7), התשפ"א–2021.

סעיד אלחרומי: אתמול קיימנו דיון ארוך, דיון של מספר שעות, כמעט שמענו את כולם.

סעיד אלחרומי: שמענו התייחסויות לחוק – השגות, הערות – מינהל התכנון הציג את החוק, גם חברי כנסת התבטאו וגם מרכז המועצות האזוריות וראשי הרשויות.

סעיד אלחרומי: היה חשוב לי שהדיון הפותח יתקיים במלואו כי אני רוצה להגיע כמה שיותר להסכמות נרחבות מכיוון שאני נחוש בדעתי להעביר את החוק.

סעיד אלחרומי: החברה הערבית היא חברה שהחוק חשוב לה מאוד, 30,000 יחידות דיון אושרו בשנים שעברו בותמ"ל ואנחנו רוצים לקדם עוד ועוד תוכניות בכדי לגשר על הפער שנוצר במשך עשרות שנים.

סעיד אלחרומי: כידוע לכם, נושא התכנון בחברה הערבית הוא לא ברמה שרצינו, על ההתחלה אני אומר שאני נחוש להעביר את החוק, אני מקווה שנעביר אותו בימים הקרובים ונעשה את המקסימום לכך.

סעיד אלחרומי: הישיבה היום תהיה קצרה, בערך שעה, אחר כך נצא להפסקה וננסה להגיע להסכמות כמה שאפשר לגבי החוק על סעיפיו השונים.

סעיד אלחרומי: אני חושב שגם לאוכלוסייה החרדית יש רצון שהחוק הזה יעבור, המסלול החדש שנוסף לחוק מיטיב עם האוכלוסייה החרדית, חשוב לאוכלוסייה החרדית לאשרר תוכניות למגורים מכיוון שהמצב הוא לא פחות קטסטרופלי מאשר בחברה הערבית.

יוראי להב-הרצנו: אדוני , אין פה אף נציג של - - -

סעיד אלחרומי: יוראי, תן לי לסיים, אני אומר ככה: חברים, אנחנו שמענו אתמול כמעט את כולם, היום ניתן הזדמנות למשרד השיכון להציג, ניתן למשרד התכנון להציג את התוכנית האסטרטגית שלו.

סעיד אלחרומי: אחר כך נפתח את הדיון ואני אתן עדיפות למי שלא דיבר אתמול.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים להתכנס וללכת לכיוון של החלטות בחוק הזה.

סעיד אלחרומי: נציג משרד השיכון, בבקשה.

אביעד פרידמן: שלום לכולם, אני אביעד פרידמן, מנכ"ל משרד השיכון.

אביעד פרידמן: אני מבקש בתחילת הדברים שדוקטור ורד סלומון תציג כמה נתונים ואחר כך אמשיך לתאר את הדרך שבה - - - כדי להגיע להסכמות.

אביעד פרידמן: ורד תציג את המשמעות של הותמ"ל לציבור החרדי כי זו שאלה שעלתה אתמול.

ורד סולומון ממן: תודה רבה, ורד סולומון ממן, האדריכלית הראשית של המשרד.

ורד סולומון ממן: יש לנו מצגת ממש קצרה שתוכל להמחיש את הנתונים של החרדים.

ורד סולומון ממן: הנתונים מבוססים על עבודת מטה מקיפה של משרד הבינוי והשיכון שנעשתה יחד עם המכון החרדי למחקרי מדיניות לפני כחמש שנים.

ורד סולומון ממן: על בסיס עבודה, זו שבדקה את כל צורכי האוכלוסייה החרדית על כל זרמיה, הועברה החלטת ממשלה 1823 באוגוסט 2016.

ורד סולומון ממן: (מתחילה להציג מצגת).

ורד סולומון ממן: הנתונים שלנו קיבלו תוקף בהחלטת ממשלה 1823 באוגוסט 2016.

ורד סולומון ממן: העבודה המקיפה שנקראת: "התוכנית האסטרטגית לדיור עבור החברה החרדית" שאתם רואים היא כמובן מיפתה את כל צורכי הדיור ואת כל אפשרויות הדיור, גם בערים מעורבות, גם בערים הומוגניות, גם ציפוף, גם עיבוי, גם שכונות חדשות.

ורד סולומון ממן: זאת התוכנית האסטרטגית לדיור כפי שאתם רואים.

ורד סולומון ממן: אנחנו יודעים שיש למעלה ממיליון ומאה נפשות של אוכלוסייה חרדית במדינת ישראל שזה 13% מהאוכלוסייה במדינת ישראל.

ורד סולומון ממן: בשנת 2035 צפי גידול האוכלוסייה יעמוד על פי שניים מזה, קרוב לשני מיליון נפש.

מוסי רז: אבל כמה אחוז מיחידות הדיור?

מוסי רז: מדובר במשפחות גדולות יותר אז - - -

ורד סולומון ממן: מיד אגיע גם ליחידות הדיור.

ורד סולומון ממן: צפי הגידול תורגם ליחידות דיור ומספר יחידות הדיור מצויין פה כרגע לפניכם.

ורד סולומון ממן: צפי הגידול וכמות יחידות הדיור שנדרשות לאוכלוסייה החרדית עומדים על 200,000 יחידות דיור עד שנת 2035.

ורד סולומון ממן: צריך לתכנן, לבנות, להקים ולשקם.

ורד סולומון ממן: 200,000, זה המספר.

ורד סולומון ממן: מינהל התכנון הוביל בשנת 2018 עבודה בין-משרדית יחד עם משרד השיכון, משרד האוצר, רמ"י.

ורד סולומון ממן: הגענו למסקנה זהה, 217,000 יחידות דיור יש לבנות עד שנת היעד 2040.

ורד סולומון ממן: אתם רואים כאן את המסקנות של הצוות הבין-משרדי.

ורד סולומון ממן: 217,000 יחידות הדיור חולקו למנות, בשנים 2017–2020 היה צריך להקים ולתכנן 22,000 יחידות דיור.

ורד סולומון ממן: מתוכן תוכננו 20,000 יחידות דיור שקיבלו תוקף, 78% מיחידות אלו תוכננו על ידי הותמ"ל.

ורד סולומון ממן: הותמ"ל נתנה דחיפה רצינית לוועדות המחוזיות שלא הצליחו לקדם תוכניות ייעודיות לחברה החרדית.

ורד סולומון ממן: אנחנו עומדים על 78% שאושרו על ידי הותמ"ל.

ורד סולומון ממן: אציין שבמסגרת אותה תוכנית אסטרטגית לדיור של כלל האוכלוסייה – למרות שיש פער שלא הושג, 22,000 יחידות דיור כשבפועל אישרנו רק 20,000 – הפער הולך ומצטבר ואנחנו צריכים להדביק את התקציב.

ורד סולומון ממן: בלי הותמ"ל, הוועדות המחוזיות לא תוכלנה לעמוד בקצב הנדרש של אישור תוכניות והקמת שכונות עבור האוכלוסייה החרדית, תודה.

אביעד פרידמן: אני רוצה להמשיך לתאר את המצב שבו אנחנו עומדים מול החקלאים ומול המשרד להגנת הסביבה.

אביעד פרידמן: הרצון שלנו שהותמ"ל החדש - - -

סעיד אלחרומי: אולי לא תיכנס לפרטים בנושא הזה.

אביעד פרידמן: אז נוותר על הפרטים ונדבר על זה אחר כך, בסדר גמור.

ורד סולומון ממן: אתמול נאמרו הרבה דברים, הייתי שותפה באמצעות הזום ושמעתי את דברי חברי הכנסת הנכבדים.

ורד סולומון ממן: נאמרו הרבה דברים לגבי התכנון בחברה הערבית.

ורד סולומון ממן: אני מבקשת במשפט אחד לומר שהתכנון בחברה הערבית הוא אכן מטרה לאומית.

ורד סולומון ממן: נתון אחד צריך לזכור: התכנון בחברה הערבית מבוצע בעיקר בקרקע פרטית.

ורד סולומון ממן: הקרקע הפרטית מקבלת מענה על ידי התוכניות הגדולות, אין לנו לתת מענים למי שהם מחוסרי קרקע ומחוסרי דיור ולכן אנחנו ביקשנו ומבקשים את החופש לתת לנו בשטחי מדינה שסובבים את היישובים הערביים, חלקם שטחים פתוחים, חלקם יערות, אנחנו צריכים את הקרקע הזאת לטובת מחוסרי הדיור בחברה הערבית.

סעיד אלחרומי: נכון, נכון.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: בוקר טוב, גילוי נאות: אני ניהלתי את הפרויקט של משרד השיכון ב-2015 והייתי שותף בפרויקט השני יחד עם ורד ב-2018–2019.

יצחק פינדרוס: יש בלבול בוועדה, וכך היה גם אתמול, האינטרס העליון לבנייה למגזר החרדי הוא של המגזר הכללי.

יצחק פינדרוס: מה שקורה היום בשוק הוא שנכנסים לתוך ערים מעורבות, לתוך שכונות מעורבות ויש מתחים סביב המבנים הציבוריים וסביב אופי השכונה.

יצחק פינדרוס: הדבר הזה קורה בגלל החוסר שהיה ב-2,000–3,000 יחידות דיור.

יצחק פינדרוס: הם לא התאדו, החוסר הזה נכנס לתוך עשרה יישובים שלא היו בהם חרדים.

יצחק פינדרוס: אני חושב שהחברה הכללית צריכה לקבל החלטה אסטרטגית.

יצחק פינדרוס: יש שתי אפשרויות, או שיתכננו וייכנסו בצורה מסודרת, או שיהיה חוק המים השלובים.

יצחק פינדרוס: נכנסים לתוך ערים אחרות וזה יוצר מצוקות ומתיחויות סביב בתי ספר, בתי כנסת, שירותי ציבור.

יצחק פינדרוס: הציבור הזה לא ייעלם.

יצחק פינדרוס: בשנים האחרונות נכנסו לתוך כ-10 מקומות יישוב חדשים וזה יוצר מתחים.

יצחק פינדרוס: המשמעות של עצימת עיניים או קשירת ידיים של ותמ"ל ושאר הגופים התכנוניים היא בעיות בחברה החרדית אבל בעיקר בעיות עם החברה הכללית ששם נוצרים מתחים.

יצחק פינדרוס: נציגי השלטון המקומי בוודאי מכירים את זה.

יצחק פינדרוס: אם מתעלמים זה לא מתאדה, תודה רבה.

מוסי רז: אתה מעדיף - - -?

יצחק פינדרוס: אני מעדיף יישובים נפרדים אבל בסופו של דבר חוסר תכנון - - -

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת גינזבורג, בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה, אדוני.

איתן גינזבורג: אדריכלית משרד השיכון סקרה פה יפה את המשמעות והנחיצות של הותמ"ל.

איתן גינזבורג: אני מבין את הנחיצות גם ביחס לחברה הערבית וגם ביחס לחברה החרדית.

איתן גינזבורג: אני מבין כיצד הותמ"ל הוסיפה עוד יחידות דיור בעת משבר, זה פן אחד מתוך משבר הדיור.

איתן גינזבורג: עוד לא שמעתי איך הממשלה מתגברת על המשבר, התכנון הוא חשוב אבל השיווק עד לא מבוצע כמו שצריך והביצוע לא מבוצע כמו שצריך, והמיסוי, ועוד שלל גורמים שהם חלק מתחום הדיור.

איתן גינזבורג: אני רוצה להתייחס לעובדה שציינה ורד שאמרה: איך הותמ"ל הצליחה לאשר כל כך הרבה יחידות דיור במקום שבו המחוזית לא הצליחה.

איתן גינזבורג: זה הפיל שבחדר, אדוני.

איתן גינזבורג: החוק הנוכחי יעבור בסופו של יום אבל נצטרך להקדיש זמן ולראות איך הותמ"ל, שבא כאקט של חירום, מתי הוא הולך להסתיים, מתי הוא ייצא מחיינו, מתי נחזור לסדר העולמי הרגיל והנכון של תכנון מחוזי ראוי כפי שראוי שיהיה, ומה עושה מינהל התכנון כדי לעבות את המחוזות על מנת שהקצב שם יהיה מהיר וזאת על מנת שלא נחזור כל כמה שנים לנושא ותמ"ל, אני מזכיר שמדובר בהוראת שעה.

איתן גינזבורג: אדוני, צריך להקדיש לזה זמן כי חלק מהסמכויות שלנו זה גם לפקח.

איתן גינזבורג: בהקשר הזה עוד לא ראיתי תוכנית של משרד הפנים איך מעצימים את הוועדות המחוזיות על מנת שלא נזדקק לותמ"ל, תודה רבה.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת להב-הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להצטרך לרוח הדברים של חבר הכנסת גינזבורג, אני פונה לנציגי משרד השיכון, אני מתחבר למה שמיקי חיימוביץ אמרה אתמול ואני חושב שבהקשר של החברה החרדית הוא קריטי – כי מדובר בהכפלה של האוכלוסייה וביצירת ערים חדשים או הרחבת הקיימות בצורה משמעותית – הייתי רוצה לשמוע איך אתם תימנעו מהפיכת אותן ערים לערי שינה שמכיוון שהתכנון שלהן נעשה בחופזה תוך דילוג על ועדות מחוזיות.

יוראי להב-הרצנו: איך תדאגו לכך שיהיה עירוב שימושים, לאזורי תחבורה, מסחר ותעשייה, לוודא שאנחנו לא דנים את אותם אנשים שהולכים לגור במקומות הללו לחיים של עוני ומסכנות.

יוראי להב-הרצנו: זה החשש המרכזי שלי בהקשר הזה.

יוראי להב-הרצנו: טוב שהותמ"ל עוסק בעיקר בחברה הערבית והחרדית אבל אנחנו צריכים לזכור שגם לאזרחים אלו מגיע לחיות בערים מודרניות שיכולות לספק להם את השירותים שמדינה אמורה לתת לאזרחים בהקשרים של נגישות לכל היבטי החיים.

יוראי להב-הרצנו: אשמח לשמוע את ההתייחסות.

יוראי להב-הרצנו: אשמח לשמוע גם את התייחסותכם למסדרונות האקולוגיים ואיך אנחנו לא פוגעים במשאבי הטבע שיש לנו, תודה.

סעיד אלחרומי: כן, אביעד.

אביעד פרידמן: חבר הכנסת פינדרוס הסתכל עלי וחייך כי זה נושא שהוא עסק בו הרבה.

אביעד פרידמן: רק נוסיף שלציבור החרדי יש צורך בפחות מקומות חנייה וביותר תחבורה ציבורית רלבנטית ובתכנון של בתים בגובה אחר.

אביעד פרידמן: אחד הדברים שמקשים הוא שאצל הציבור החרדי יש את תסמונת ה - - -.

אביעד פרידמן: להקים עיר בסדר גודל רציני זה דבר קשה ולפעמים הפתרון בא בצורת שכונות סמוכות כמו שקורה היום בקרית גת ומקומות אחרים.

אביעד פרידמן: הרבה פעמים העיריות אומרות שהם לא רוצים, זה נכון במיוחד לגבי הציבור החרדי, שלא רוצים לתת לשכונות כאלה להיבנות בסמוך אליהן.

אביעד פרידמן: הדבר לא ראוי כי הוא גורם בהכרח לתכנון פחות טוב.

אביעד פרידמן: אחד האתגרים שהמשרד מתמודד איתם היום הוא הנושא של העיר כסיף והשאלה האם כשבונים עיר, איך מתכננים אותה ואיך בונים אותה בצורה שתתאים לאוכלוסייה החרדית, שלא תהווה מלכודת עוני ולא תהווה מקום שמרחיק אנשים מלהיות חלק מעולם התעסוקה.

אביעד פרידמן: במיוחד בעולמות שבהם לא כולם משתמשים בזום ולא בנויים לעבודה מרחוק.

אביעד פרידמן: האתגרים שאתה מציב הם כולם מאוד נכונים ומחייבים אותנו להתמודדות משמעותית, ואם יורשה לי לומר, אני לא יודע אם מקובל להגיד את זה בוועדות הכנסת, אבל זה מחייב את החברה הישראלית כולה להתמודד עם דעות קדומות ועם אמירות כמו "לא בשכונה שלי" ו-"לא לידי", ולהתמודד עם הצורך לתת פתרון אמיתי.

סעיד אלחרומי: מינהל התכנון, בבקשה.

סיגלית בודנהיימר בארי: אני אגיד רק כמה מילים ואז שחר סולר ימשיך.

סיגלית בודנהיימר בארי: הותמ"ל שם לו כדגל לתכנן שכונות אמיתיות עם עירוב שימושים, נתינת מענה לתושב בשכונה עצמה.

סיגלית בודנהיימר בארי: מותר לנו על פי החוק לתכנן את כל הצרכים, החוק גם מחייב אותנו לעשות זאת.

סיגלית בודנהיימר בארי: ההתכווננות שלנו למסלולים האלו, אנחנו מצליחים לתת לקהל היעד את תשומת הלב המיוחדת לו ואנחנו עושים את זה תוך שיתוף המחוזות.

סיגלית בודנהיימר בארי: בזה אני רוצה לומר שהיום אנחנו נהנים משיתוף פעולה עם המחוזות.

סיגלית בודנהיימר בארי: הדיונים שלנו, אנחנו מזמינים את המחוז לכל דיון.

סיגלית בודנהיימר בארי: הם נהנים מהמומחיות שלנו ואנחנו נהנים מהמומחיות המרחבית שלהם.

סיגלית בודנהיימר בארי: אני מקווה שזה רק הופך את כלל מינהל התכנון לטוב ויעיל יותר.

איתן גינזבורג: ותמ"ל לא כאן כדי להישאר.

סיגלית בודנהיימר בארי: נכון, אנחנו מטייבים תוך כדי תנועה, המחוזות השתפרו בלוחות הזמנים בצורה משמעותית בעקבות לוחות הזמנים של הותמ"ל, אז יש פה עניין של התקדמות קדימה כל הזמן.

סיגלית בודנהיימר בארי: שחר סולר נמצא איתנו והוא יכול להציג את התוכנית האסטרטגית.

שחר סולר: בוקר טוב ובהצלחה בדיון החשוב הזה.

שחר סולר: יש לי מצגת קצרה.

שחר סולר: התוכנית האסטרטגית 2040 נולדה בהמשך להערכת מצב שהוגשה לממשלה בשנת 2015.

שחר סולר: הערכת מצב זו מוגשת לכל ממשלה חדשה שנכנסת.

שחר סולר: אחד מכיווני הפעולה שהותוו אז הייתה הכנת תוכנית אסטרטגית לדיור לרבות קביעת יעדים.

שחר סולר: עד אז לא היו לנו במדינה יעדים ארוכי טווח לדיור, היו לנו יעדים מדי פעם אבל לא הייתה לנו תוכנית ארוכת טווח עם יעדים שמחוברים לגידול האוכלוסייה הצפוי.

שחר סולר: הדבר הזה גובה בפרוגרמה מעמיקה שמי שמכין אותה זו המועצה הלאומית לכלכלה שבמשרד ראש הממשלה.

שחר סולר: הפרוגרמה נגישה לכל דרך האינטרנט.

שחר סולר: הפרוגרמה תורגמה להחלטת ממשלה שנקראת "תוכנית אסטרטגית לדיור" התוכנית עברה בשנת 2017.

שחר סולר: הלב של החלטת הממשלה הוא הלוח הזה (במצגת).

שחר סולר: מדובר ביעדים שהוצבו למוסדות התכנון לאישור של יחידות דיור בתכנון מפורט שמתוכו ניתן להוציא היתרי בניה.

נירה שפק: הראייה שלנו לא משהו ואנחנו לא רואים את המצגת.

סעיד אלחרומי: לכן ביקשתי שיסביר.

איתן גינזבורג: תוותר על המצגת כי אף אחד לא רואה אותה.

שחר סולר: אני חושב שהמספרים פחות חשובים וחשוב יותר התהליך.

שחר סולר: כמובן אדבר על המספרים הגדולים.

שחר סולר: יש לנו יעדים שמחולקים לכל מחוז וברזולוציה של מחוזות, למעט מחוז דרום שמדובר על שתי נפות, אשקלון ובאר שבע.

שחר סולר: יש יעדים לכל שנה, כמה אותו מחוז צריך לאשר באותה השנה, כמה מתוך אותן היחידות הן בהתחדשות עירונית, עד אז לא היה יעד להתחדשות עירונית, וכמה הן לחברה הערבית, זאת מתוך הנחה שבחברה הערבית ישנם קשיים וצריך לעשות פוקוס על המגזר הזה.

שחר סולר: למשל, מחוז צפון לדוגמה, בין השנים 2017–2020, צריך לאשר כל שנה 18,000 יחידות דיור, מתוכן 10% בהתחדשות עירונית ו-8,500 בחברה הערבית.

שחר סולר: ככה זה ממשיך ועולה משנה לשנה.

שחר סולר: יעד התכנון הסופי עד שנת 2040 הוא 2.6 מיליוני דירות.

שחר סולר: היעד לביצוע הוא 1.5.

שחר סולר: יש פער גדול בין היעד לביצוע לבין היעד לתכנון, זאת מתוך הנחה ונתונים שיש פער זמן גדול ולפעמים גם חסמים שמעכבים לנו את בניית יחידת הדיור.

שחר סולר: חלק גדול גם פשוט לא מבוצע.

שחר סולר: לכן נקבעו יעדי תכנון שהם מאוד גדולים.

שחר סולר: במאמר מוסגר אומר שחלק גדול ממאמצנו מתמקד בצמצום הפחת והפער בין יחידות דיור שאנחנו - - - ולהקטין את העודף התכנוני.

שחר סולר: אנחנו פועלים לפי החלטת ממשלה זו, כל שנה אנחנו צריכים לאשר בערך כ-104,000 יחידות דיור.

שחר סולר: מתוך אותה החלטת ממשלה שדיברה רק על דיור, היה שם גם טקסט נלווה שעזר לנו לפתח את החשיבה, אבל בגדול דובר רק על יחידות דיור.

שחר סולר: אנחנו עברנו לתהליך שנקרא "תוכנית אסטרטגית 2040", זו תוכנית שכוללת ארבעה פרקים: דיור, תעסוקה, שטחים פתוחים, תשתיות הנדסיות ותחבורה.

שחר סולר: כל זאת מתוך הבנה שדיור בלבד לא יכול לספק את איכות החיים של תושבי מדינת ישראל.

שחר סולר: בסוף, משפחה שרוצה לגור במקום זקוקה לתעסוקה טובה, שטחים פתוחים ותשתיות.

שחר סולר: תשתיות פירושו הסעות המונים ושטחים לטיהור שפכים ולהפצת חשמל ומים.

שחר סולר: אני מראה לכם את אתר האינטרנט שלנו, הכול נגיש לציבור, אני מתחבר לקישור למטה ואציג עכשיו את האפליקציה הגיאוגרפית שפתוחה לציבור.

סעיד אלחרומי: לא רואים את המצגת שלך, אני מציע שתסביר.

איתן גינזבורג: שחר, פשוט תסביר בעצמך.

שחר סולר: אפשר לראות שמיפינו את כל הפוליגונים, אני עכשיו מתמקד רק על הדיור מבלי לדבר על השטחים הפתוחים.

שחר סולר: מיפינו יחד רמ"י ומינהל התכנון את כל תוכניות הדיור שנמצאות בהליכים וגם תוכניות דיור שנראה לנו שיקודמו בעתיד ללא קונפליקטים.

שחר סולר: אם מוצע שטח על פסגת החרמון אז סביר להניח שזה לא ייכנס לתוכנית האסטרטגית, כך לדוגמה.

שחר סולר: מיפינו את השטחים והם נמצאים באפליקציה שפתוחה לציבור.

שחר סולר: אנחנו רואים באותה האפליקציה מה הם המתחמים שאושרו כבר ומה הם המתחמים שנמצאים בתהליכי אישור, ומה הם המתחמים האסטרטגיים שאין להם מעמד סטטוטורי, הם לא מקודמי במוסדות התכנון, אבל אנחנו בהיוועצות רחבה סבורים שהם יקודמו בשנים הקרובות.

שחר סולר: אחד הדברים, אני חושב, הכי חשובים בזה, אנחנו מנסים להעריך - - -

נירה שפק: אני נכנסת למפה שהצגת ומסתכלת על הצבעים על פי המקרא, אני רואה שמאושר בתהליך כחול יש המון, למה להמשיך לצבוע שטחים אדומים כשיש לנו בכחול ובתכלת מספיק, את זה לא הצלחתי להבין.

נירה שפק: אני גם לא רואה שיש שטחים שיש בהם מעט כחול ותכלת ולכן נדרש האדום חזק, הסבר את זה.

שחר סולר: האדום מציין את כל המלאי עד שנת 2040.

שחר סולר: בעצם, אני חושב שכדי להיות - - - , יש את אותה החלטת ממשלה, אנחנו יכולים לעבוד מהיום למחר, לזהות בכל פעם כמה שטחים, לנסות לממש אותם, יתממשו או לא אז נעבור הלאה.

שחר סולר: הדבר הנכון והאסטרטגי, אין הרבה תוכניות אסטרטגיות ארוכות טווח, אנחנו חושבים שהדבר הנכון כמו שהממשלה החליטה – לקבוע יעדים ארוכי טווח ולנסות לחתור אליהם יחדיו.

שחר סולר: אנחנו חושבים שאם נגיע ליעדים אז הפחת ירד ותגדל הוודאות לכל מי ששותף לפיתוח ולשימור - - -

נירה שפק: סליחה, אתה לא עונה - - -

סיגלית בודנהיימר בארי: אני אנסה להסביר כי זה קשה דרך הזום.

סיגלית בודנהיימר בארי: יש החלטת ממשלה לגבי המלאי שנדרש ל-2040.

סיגלית בודנהיימר בארי: המלאי הנדרש הוא 2.6.

סיגלית בודנהיימר בארי: למעשה זה 1.5 אבל 2.6 בשביל שיהיה המלאי לצעד הבא כי לתכנון תמיד לוקח זמן להתממש.

סיגלית בודנהיימר בארי: בשביל לא לתכנון בזמן משבר, בשביל לא לראות שפתאום צצות עוד יחידות דיור ואז נגזול משטחים פתוחים ונעשה החלטות מהירות וחסרות אחריות, הממשלה נתנה יעד בכל שנה לכמה מלאי של יחידות דיור היא צריכה לאשר, ונתנה את היעד הסופי.

סיגלית בודנהיימר בארי: מינהל התכנון הלך לכל המחוזות וביקש מהם לראות לפי כל מחוז את היעד של 2040.

סיגלית בודנהיימר בארי: זאת אומרת שכל מחוז קיבל את יחידות הדיור שהוא צריך לספק עד 2040 והוא הניח אותם על השולחן, השולחן שבא בדמות האפליקציה שאתם רואים לפניכם.

סיגלית בודנהיימר בארי: הפוליגונים הם פוליגונים לדיור.

סיגלית בודנהיימר בארי: לשאלתך, כולם נדרשים בשביל להגיע למלאי הנדרש ב-2040.

סיגלית בודנהיימר בארי: הניהול הזה הוא ניהול חכם ונכון, כל משרדי הממשלה חשופים לכך, הם מכירים את הפוליגונים האלה, אנחנו בדיונים ודיוקים שלהם.

סיגלית בודנהיימר בארי: יש עוד שכבות של שטחים פתוחים ותעסוקה ובעזרת השם יהיו בקרוב גם של תשתיות, כל זאת מתוך רצון לנהל נכון את המלאי.

סיגלית בודנהיימר בארי: כל משרדי הממשלה מכירים את הפוליגונים הללו ויודעים שזו ההיערכות ל-2040.

שחר סולר: זה פתוח לכל הציבור ולא רק למשרדי הממשלה.

שחר סולר: זו האפליקציה, המידע נמצא בה.

שחר סולר: אנחנו חושבים שיש לראות לטווח ארוך, זה עוזר לנו להיות חכמים ויעילים יותר.

סעיד אלחרומי: תודה, שחר, אני רוצה לתת למתן שחק, מהממ"מ, בבקשה.

מתן שחק: שחר, יש לי שתי הערות: אחת לעניין פינוי בינוי בחברה הערבית והחרדית ואחת לעניין תוכנית אסטרטגית לדיור.

מתן שחק: בותמ"ל לא מקודמות תוכניות פינוי בינוי לציבור החרדי ולציבור הערבי, לא אושרו ולא מקודמות כיום.

מתן שחק: בין היתר משום שמדובר בפריפריה.

מתן שחק: תוכניות פינוי בינוי לא מאושרות בפריפריה ולא מקודמות בגלל ערך הקרקע הנמוך.

מתן שחק: מודל התחדשות עירונית בארץ בנוי על ערך הקרקע שאמור להפוך את הפרויקט לכדאי.

מתן שחק: לאלמנט הכדאיות הכלכלית יש חלק גדול בתכנון, הוא קובע את הרף הנדרש כדי שהפרויקט יהיה כדאי וזה תלוי בערך הקרקע.

מתן שחק: בגלל זה במקומות בהם ערך הקרקע נמוך אין היתכנות לפינוי בינוי וזה בכלל לא תלוי במוסדות התכנון אלא במודל ההתחדשות העירונית שנהוג בארץ.

מתן שחק: דבר שני, בנוגע לתוכנית - - - דיור ששחר הציג, התוכנית בנויה על הנחות מסוימות שנבדקו כשהתוכנית גובשה על ידי המועצה לכלכלה, למשל שיעור המימוש של תוכניות מאושרות.

מתן שחק: היום לא ידוע מה שיעור המימוש של תוכניות מאושרות מכיוון שאין קישור בין נתוני התכנון לנתוני הרישוי, התחלות הבנייה וכל שלב אחר.

מתן שחק: בתוך המעקב של המועצה הלאומית לכלכלה נכתב במפורש שצריך לערוך בדיקה של שיעור המימוש וקצב המימוש של תוכניות מאושרות כדי לא ליצור תכנון מיותר שלא יתממש.

מתן שחק: הדבר הזה לא נעשה עד היום והיום לא ניתן לעשות אותו על פי הנתונים שיש.

קריאה: אפשר להגיב להערה הראשונה של מתן לגבי הקשר בין תוכניות התחדשות עירונית - - -

סעיד אלחרומי: מי מדבר?

סעיד אלחרומי: רק רגע, קודם חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: תודה, אנחנו לא בדיון ראשון בנושא ויש כמה דברים שאני מרגישה שאני חוזרת עליהם שוב ושוב.

נירה שפק: השאלה הראשונה ששאל איתן, אם הותמ"ל היא גוף חירומי אז מה היעדים לסיום תפקודו?

נירה שפק: במקום לטפל בפצע ולמצוא את שורש המוגלה ולהחזיר את הגוף למצב תקין, אנחנו שמים פלסתר על פלסתר וזה ממשיך לתסוס מלמטה.

נירה שפק: אני חושבת שתפקידנו כגוף מבקר הוא לקבל את התשובות, מה ההגבלה, מה נעשה, תנו מיפוי מהותמ"ל.

נירה שפק: הצלחת

נירה שפק: כם היא בכך שתגידו, אנחנו מעבירים את המקל.

נירה שפק: בינתיים אנחנו רק מאריכים ומארכים כי אף אחד לא מתעסק בסידור החסמים והפערים ונוח לנו במצב הזה.

נירה שפק: זה דבר ראשון שאני עדיין לא מצליחה לקבל.

נירה שפק: הזמני לא יהפוך להיות קבוע במשמרת של רובנו פה.

נירה שפק: גם בתוך זה, התהליך הזה לא אמור להפחית סמכויות של אנשים ושל גופים.

נירה שפק: המחוזות וראשי רשויות חייבים להיות חלק וגם את זה צריך להסדיר.

נירה שפק: אי-אפשר להתעלם כל הזמן מהדברים הללו, גם על זכות הערר והגם על הגדרת אבני דרך.

נירה שפק: דבר נוסף לגבי הצבעים על המפה, לא עניתם לי על השאלה.

נירה שפק: זה שיש "מאושר" ו-"מתוכנן" אני מבינה, אבל התכנון הוא לא חזות הכול.

נירה שפק: יש כאן מאגר עם צורך בסוף, חיטטתי בפנים ולא ראיתי בחתך שנים, כמה הם תכלת משנה מסוימת.

נירה שפק: אני לא רואה אבל אני חושבת ששווה לנו להגיד את זה.

נירה שפק: אל תתנו לנו לחפש, תגידו לי: "יש כך וכך יחידות שעומדות בשלב התכנון מספר שנים מסוים" שנדע למפות את זה.

נירה שפק: אולי נבקש לעשות דיון מוכוון מאחד המחוזות ולראות האם יש בעיה ספציפית או חסמית או בעיה של התנהלות בירוקרטית.

נירה שפק: אתם לא נותנים לנו את הכלים לקבל את ההחלטה.

נירה שפק: לא שמעתי התייחסות לגבי השטחים הפתוחים.

נירה שפק: יוראי להב ועוד רבים שאלו זאת.

נירה שפק: תגידו מה הגבול שאנחנו מגדירים למתחמים כאלה, ומעבר למתחם הזה איפה צריך להגיע עוד פעם אל שולחן מקבלי ההחלטות כתנאי.

נירה שפק: כרגע אין את זה.

נירה שפק: והמימוש, שאלתי ארבע פעמים ותודה שענית לי, אין כלים לזה, אין כלים לא לקצב ולא למימוש.

נירה שפק: אם הקצב עומד האם אנחנו צריכים להגדיל עוד, איך נעשה את הספירה, הרי החיים עושים את שלהם.

נירה שפק: כל הדברים הללו לא מאפשרים לנו לקבל החלטות.

נירה שפק: אני מרגישה שמדיון לדיון אנחנו במריחה חד-צדדית.

נירה שפק: כשאני מגיעה ארבע פעמים לוועדה ולא מקבלת תשובה אני מרגישה שמורחים אותי.

סעיד אלחרומי: תודה רבה, אתמול קיימנו דיון ארוך בנושא ואני חושב שהם נתנו תשובות לשאלות רבות.

נירה שפק: אני לא קיבלתי תשובות לדברים הללו ואני אשמח לקבל את התשובות.

סעיד אלחרומי: אורי מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה, הבנתי שאתמול היה כאן דיון ונשאלו הרבה שאלות בנושא הדיור לחרדים.

אוסאמה סעדי: אני והיושב-ראש ייצגנו את המגזר החרדי.

סעיד אלחרומי: כן, אנחנו היינו הנציגים שלכם אתמול.

אורי מקלב: זה מובן מאוד.

אורי מקלב: גם אתם שייכים לאוכלוסייה שכולם אומרים איפה הם לא רוצים שהיא תגור אבל אף אחד לא אומר איפה הם כן רוצים שיגורו.

אורי מקלב: המיעוטים דומים בדברים רבים.

אורי מקלב: לכולם יש נשמות טובות והם יודעים איפה הם לא רוצים שהחרדים יגורו, אבל אף אחד לא חושב איפה הם צריכים לגור.

אורי מקלב: ככה גורמים להתפוצצות אוכלוסין.

אורי מקלב: אנחנו אזרחים שווי-זכויות - - - אני רק רוצה להגיד שאל תחשבו עלינו, אני גם לא מצפה, אבל תחשבו על עצמכם.

אורי מקלב: אם רוצים, אני חושב שהקורונה הייתה דוגמה לכך שכשלא חושבים על פתרונות דיור אז קורה שהצפיפות מדבר וקשה להוביל מהלכים, קשה לבודד אנשים.

אורי מקלב: זה גם בנושא בריאות וגם בנושאים אחרים.

אורי מקלב: אחרי זה יש טענות איך זה יכול להיות שיש שיעור הדבקות גבוה יותר.

אורי מקלב: היום כבר מסתכלים על זה אחרת, התחלואה עולה והציבור החרדי והערבי הם במקדם ההדבקה הנמוך ביותר וגם מבחינת הערים החרדיות והאזורים החרדיים וגם מבחינת אלו שהם מאומתים בעצמם.

אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לכם שהציבור החרדי זקוק למגורים.

אורי מקלב: לאט-לאט הוא מגיע לכל מיני מקומות שאנחנו לא אוהבים אותם.

אורי מקלב: מי שמסתובב היום בארץ רואה שיש אחיזות חרדיות שגדלות.

אורי מקלב: זה נכון בעפולה, קריית אתא ומקומות רבים שזה קורה בצפון ובדרום מכיוון שאף אחד לא מייעד להם מקום לגור שם.

אורי מקלב: בסופו של דבר באים בטענות.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד במאמר מוסגר שאני עברתי לגור בשכונת רמות בירושלים לפני 41 שנים.

אורי מקלב: הייתה שכונה חילונית שנבנתה עבור הציבור החילוני לכאורה.

אורי מקלב: בסופו של דבר, בעקבות מכרז, גרתי בדירות משונות שאף אחד לא רצה לגור שם.

אורי מקלב: לא הייתה ברירה ושיווקו את זה לחרדים מחוסר ברירה.

אורי מקלב: אם אני אשאל הרבה אנשים הם יגידו ששכונת רמות זו שכונה שיש בה הרבה אינטראקציה וקשיים בין דתיים לחילוניים, אבל אני אומר שהמקומות שיש חיכוך וסכסוכי שכנים הכי פחות זה במקומות האלה.

אורי מקלב: גרים בקרית גת, גרים בקרית מלאכי, גרים במקומות רבים ויש הרבה פחות חיכוכים.

אורי מקלב: אני רוצה להתייחס לתוכנית עצמה, אני גם דיברתי עם ורד, אם אין הגדרה מה זה נקרא חרדים, לא נוכל להגיע למצב שאם בעיר יש 15% או 50% אז אפשר להצמיד אליה עוד שכונה.

אורי מקלב: איך אתה מודד ואיך אתה סופר את הציבור החרדי.

אורי מקלב: כיום אין הגדרה חוץ מחוק אחד, יש חוק ייצוג הולם שבו יש הגדרה שהיא מוסדות החינוך.

אורי מקלב: לאלו מוסדות חינוך הוא שולח את ילדיו או לאן הוא הלך בעצמו.

אורי מקלב: זה לא תמיד מאפיין, יכול להיות הרי שהוא חוזר בתשובה.

אורי מקלב: ההגדרה צריכה להיות הרבה יותר - - - כי מה שאני רוצה להגדיר הוא מה זה נקרא שכונה, עד איפה גבולות השכונה, מה דינה של שכונה שחלקה סמוכה לשכונה עתידית ששם 50% חרדים אבל בקצה הוא נוגע בשכונה אחרת.

אורי מקלב: איך מודדים את זה.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אם אנחנו לא נגדיר את הדברים בצורה מדויקת אז אנחנו לא נגיע לשום פתרון, גם אם על הנייר זה יהיה.

אורי מקלב: יש לרדת לרזולוציות שהן הרבה יותר מעשיות.

אורי מקלב: יכול להיות שהייתי מבקש חמישה מקומות שאפשר שם - - - איך אפשר להגיד את זה?

אורי מקלב: אני חושב שזה לא נכון מכיוון שאם היינו מביאים את זה אז זה היה רק זה ולא משהו אחר.

אורי מקלב: לפני שמצביעים יש לחדד ולהגדיר יותר את הדברים.

אורי מקלב: אנחנו - - -.

אורי מקלב: - - - באופן המעשי, תמיד יהיה מי שיתנגד ואז - - - ילך לבית המשפט או למקומות אחרים ואנחנו נעצור את זה.

אורי מקלב: אני מבקש ממך לחדד את הדברים האלה.

סעיד אלחרומי: משרד השיכון בטח ייתן תשובות.

אורי מקלב: גם אני אומר, איך - - - את האנשים, מה ההגדרה של שכונה, מה קורה עם הקצה שהוא קצת קשור או לא קשור, מי קובע מה מאפיין את השכונה, האם ה- - - או לא.

סעיד אלחרומי: רותי ממשרד החקלאות.

אוסאמה סעדי: אפשר להעיר קודם?

סעיד אלחרומי: בבקשה.

אוסאמה סעדי: אני מבקש, אדוני, שתיקח לתשומת לבך כי הבנתי שיש ישיבה עכשיו של הקואליציה על מנת להגיע להסכמות.

סעיד אלחרומי: התייעצויות.

אוסאמה סעדי: אז במסגרת ההתייעצויות האלה, בסעיף 1 אני מבקש להוסיף במטרות, כתוב שם: "הגדלה מהירה של היצע יחידות דיור".

אוסאמה סעדי: אני מבקש להוסיף במטרות: "קידום השוויון וצמצום הפערים בתחום התכנון והבנייה".

אחמד טיבי: הם לא יכולים.

אחמד טיבי: שוויון?

סעיד אלחרומי: בבקשה, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: בעניין המיעוטים, אני מבקש למחוק את המונח "מיעוטים".

אוסאמה סעדי: תראה איך משתמשים בחברה החרדים - - -

סעיד אלחרומי: זה כבר אנחנו אמרנו אתמול.

אוסאמה סעדי: אני מבקש לכתוב "יישובים ערביים" או "חברה ערבית".

אוסאמה סעדי: בסעיף 3, בצוות המייעץ, ששם יש מנהל מינהל התכנון, נציג שר המשפטים, נציג שר האוצר, נציג הרשויות המקוימות.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שיוסיפו גם נציג של החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו מדברים שהחוק הזה נועד - - -

סעיד אלחרומי: תודה, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: אלו הערות שאם תיקחו בחשבון בהתייעצויות אז תחסכו לנו את ההסתייגויות.

סעיד אלחרומי: תודה, רותי ממשרד החקלאות.

נירה שפק: אני רוצה - - -

סעיד אלחרומי: אבל כבר דיברת.

נירה שפק: אבל אני רוצה לפרוטוקול.

נירה שפק: כל השאלות ששאלתי אתמול לא התקבלו תשובות.

סעיד אלחרומי: גם היום שאלת ואני מניח שהחברים יתייחסו.

סעיד אלחרומי: החברים ממינהל התכנון נתנו תשובות מאוד ברורות.

נירה שפק: לא נתנו תשובות.

נירה שפק: אני אשמח לשמוע שוב.

סעיד אלחרומי: עוד כמה דקות אתן להם להתייחס שוב.

סעיד אלחרומי: רותי ממשרד החקלאות, בבקשה.

רותי פרום אריכא: שלום רב, אני מנהלת רשות התכנון במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

רותי פרום אריכא: כמה נקודות, נקודת המוצא שלנו היא כמובן הביטחון התזונתי וגם חשיבות התוצרת המקומית למדינת ישראל.

רותי פרום אריכא: יש גם ערכים של נוף מורשת וסביבה, זו נקודת המוצא.

רותי פרום אריכא: מבחינת נתונים, גם כתבתי את זה בצ'אט, אבל אציין ש-77,000 דונמים קרקע חקלאית נכללים היום בקווים כחולים ועוד 400,000 דונמים כלולים בעצם באותם פוליגונים שדיברנו עליהם כחלק מהתוכנית האסטרטגית.

רותי פרום אריכא: אציין שאנחנו מסתכלים גם אחרי תוכניות מחוזיות ואלו עשו קפיצת מדרגה רצינית, גם זה פתרון אבל זה לא מייתר את הותמ"ל באותם מקומות מיוחדים.

רותי פרום אריכא: אנחנו לא מזלזלים בכך אבל אנחנו רוצים שהחוק המעודכן ייקח בחשבון את אותן מגבלות שצריך לשים גבולות שיאפשרו לחקלאות ישראל להתקיים בצורה בטיחותית ובטוחה.

רותי פרום אריכא: עכשיו, התיקונים שאנחנו מבקשים: דובר פה בעצם על שיעור מקסימלי מתוך משבצת יישובית.

רותי פרום אריכא: אני רוצה להתייחס לזה כמו יושב-ראש מטה התכנון, אבל מצאתי שבדבריו לא הייתה התייחסות לשלבים.

רותי פרום אריכא: השלבים חשובים לא פחות - - - וגם בתוך מתחמים פנימיים בתוך - - -, במיוחד כשמדובר על מאות ואלפי יחידות דיור שמנצלים אלפי דונמים.

רותי פרום אריכא: החלוקה הזאת תוכל גם לאפשר פינוי של השטחים במדורג, המנגנון צריך כמובן - - -, אנחנו לא רוצים לשים מקלות בגלגלים של אותה השבה אבל אנחנו רוצים להגיד שיש שטחים שהשבה מידית שלהם מותירה שטחים מוזנחים שבהם נפסק העיבוד, נפסקת ההשקעה - - -

סעיד אלחרומי: אתמול דיברנו ארוכות בנושא הזה של שטחים שמבקשים אותם לתכנון וכורתים עצים וכל הסיפור הזה.

סעיד אלחרומי: אתמול דיברנו על זה וההערות שלך כבר נשמעו.

סעיד אלחרומי: משפט אחרון, בבקשה.

רותי פרום אריכא: ראיתי לנכון להדגיש את זה כי זה לא הופיע בדברים של מינהל התכנון.

רותי פרום אריכא: דבר נוסף, אנחנו מדברים על ועדת משנה ל - - - שכוללת ארבעה חברים ועוד חבר אחד מתוך חברי הותמ"ל.

רותי פרום אריכא: אנחנו מבקשים שאותו חבר או חבר נוסף, כאשר דנים בקרקע חקלאית, יהיה ממשרד החקלאות.

רותי פרום אריכא: אני אתייחס בהמשך עם ההקראה.

סעיד אלחרומי: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: כרמית ממשרד המשפטים, בבקשה.

כרמית יולס: תודה, אדוני, אתמול הייתי בדיון והמתנתי עם ההתייחסות שלנו.

כרמית יולס: יש לי כמה דברים לומר בראשי פרקים שחשובים לדיון בחוק זה.

כרמית יולס: החוק שמובא בפניכם, אנחנו רואים אותו כממוקד במטרות שהן שונות מהפורמט המקורי שהיה לותמ"ל.

כרמית יולס: אתמול צוטטו כל מיני אמירות מטעם משרד המשפטים לגבי הפורמט הקודם שהיה לותמ"ל.

כרמית יולס: אלו דברים שנאמרו בעבר אבל אני חושבת שהחוק היום ממוקד בהליכים שלפחות לגבי הממשק עם הקרקע החקלאית, הדיון הוא לא בהכרח שם.

כרמית יולס: יש פה התמקדות באוכלוסיות מיוחדות, בדיור לחברה הערבית והדרוזית שזה לא שנוי במחלוקת ואנחנו מייחסים לכך חשיבות רבה.

כרמית יולס: אני מזכירה שיש עבודה גדולה על דיור לחברה הערבית שאדוני בוודאי מכיר ויתר השותפים.

כרמית יולס: כך גם הדברים לגבי פינוי בינוי שזה אינטרס לאומי גבוה וחשוב בתחום הנדל"ן.

כרמית יולס: גם בנושא זה, הממשק עם הקרקעות הפתוחות, ההתגברות על תוכניות אחרות, הוא בעצם פחות רלוונטי כי אנחנו מדברים על אזורים אורבניים.

כרמית יולס: גם שם אזכיר שיש רפורמה גדולה שהוביל משרד המשפטים והיא כלולה כרגע בחוק התקציב, אנחנו מקווים שגם היא תעבור, גם היא קשורה ל- - - הנושא הזה של התחדשות עירונית.

כרמית יולס: לגבי הדיור לחברה החרדית: התקיים אצלנו דיון משפטי ענף בהמשך לנתונים שהוצגו על ידי משרד השיכון.

כרמית יולס: היינו שותפים גם לאותה החלטת ממשלה שעברה בעבר המאפשרת לתכנון באופן מיטבי עבור החברה החרדית.

כרמית יולס: השאלה הזאת עלתה ביתר שאת בגלל שזה מוסד יעיל ומדובר בתוכנית אחת וועדה אחת.

כרמית יולס: המסקנה שלנו הייתה שהחברה החרדית על מאפייניה הייחודיים מצדיקה את התכנון הנפרד ולא את התכנון הרגיל.

כרמית יולס: נכון בעיננו שהחוק ייעד להם מסלול נפרד.

כרמית יולס: כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים נראה שבעצם מדובר בשני מסלולים שונים, אבל כל אחד מהם שם לנגד עיניו את ההצדקה - - - החברה הזאת שמותאם למאפיינים שלה.

כרמית יולס: בגלל חוסר שהציג משרד השיכון, שגובה בנתונים מהעבר, אנחנו מאמינים שזה באמת נכון ללכת לאפיק הזה.

כרמית יולס: הדבר האחרון: מה שנוגע לפרויקטים שסובבים את התחבורה עתירת הנושאים.

כרמית יולס: דיברנו על אינטרסים שונים, אני חושבת שגם נושא זה הוא כרגע אינטרס משמעותי בתחום הנדל"ן, ואם אנחנו מייעדים את הוועדה הזאת לעסוק בנושאים המשמעותיים ביותר והכואבים ביותר אז זה לא משהו שמייצר ממשק עם שטחים פתוחים.

כרמית יולס: אנחנו מדברים על שטח אורבני ולכן אנחנו מאוד מצדדים גם במסלול הזה.

כרמית יולס: כל הדינמיקה המורכבת - - -

סעיד אלחרומי: תודה, כרמית.

כרמית יולס: אנחנו יודעים שבלילה היו דיונים קדחתניים של משרד השיכון, מינהל התכנון, משרד האוצר וכל יתר המשרדים הרלוונטיים.

כרמית יולס: שם אנחנו כמובן נעסוק בכל פשרה שיגיעו אליה.

סעיד אלחרומי: אני רוצה לתת לשי קדם ממשרד התחבורה, בבקשה.

שי קדם: שלום לכולם, בהחלטת הממשלה הפנו אותנו להידברות.

שי קדם: אני רוצה להגיד שאנחנו סיימנו ולכן אנחנו היום מגיעים אחרי הסכמות.

שי קדם: צריך להבין שבכל תכנון, אם לא מטמיעים עקרונות של נתיבי התחבורה השונים אז התוכנית לא טובה.

שי קדם: הדבר השני שהטריד אותנו זה הפגיעה בתכנון תשתית תחבורה לאומית.

שי קדם: לעומת תכנון של מגורים, יחידת דיור אחת או שתיים או עשרים, תכנון של תחבורה ארצית אי-אפשר לתכנון במקטעים, צריך לתכנון תשתית אחת רציפה ומתפקדת, לכן לא יכול להיות שמוסד תכנון תוכנית שנעשתה אחרי כל כך הרבה עבודה ומחשבה.

שי קדם: הסיפור השלישי הוא משתמשי הדרך ובטיחות התעופה.

שי קדם: הרבה מהתכנון של הותמ"ל הוא במטרופולין תל אביב, אנחנו מדברים על נתב"ג, ככל שהפיתוח צפוף יותר וגבוה יותר – עלולה להיות התנגשות.

שי קדם: אני רוצה להגיד שאת שלוש הסוגיות הללו הבאנו בפני מינהל התכנון במשרד הפנים וכולנו הגענו להסכמה.

שי קדם: יש עדיין סוגיות שמטרידות בהקשר של שדות התעופה וצורכי התעופה, אנחנו חושבים שההבנות שהגענו אליהם בימים האחרונים עם משרד הפנים ומינהל התכנון מספקות את ההגנה הראויה.

שי קדם: אני מאוד מודה למינהל התכנון ולמשרד הפנים על שיתוף הפעולה.

שי קדם: אנחנו בטוחים שהוועדה תדע לעשות הכול כדי לא לפגוע בתשתית של נתב"ג שאין לה תחליף.

שי קדם: אני חושב שהדבר הזה ברור.

שי קדם: אני רוצה לסכם: נאמרו פה הרבה דברים על הותמ"ל ופעולתו.

שי קדם: אני רוצה להגיד שהותמ"ל של היום הוא לא הותמ"ל שהכרנו לפני חמש שנים.

שי קדם: הותמ"ל של היום עושה תהליכים של תכנון שכוללים הקשבה לצרכים של אחרים ומצד שנים גם הסוגיה של החרום, כאן אני מתחבר לדברי חבר הכנסת גינזבורג.

שי קדם: צריך להבין שברור לכולם שהחוק הזה הוא חוק של הוראת שעה ויש לו גבול.

שי קדם: סוגית הפיקוח על תחנת הסעת ההמונים היא סוגית חרום.

איתן גינזבורג: באמת, מה זה?

איתן גינזבורג: זה חרום?

איתן גינזבורג: לא הבנתי.

שי קדם: אני יכול להשלים?

סעיד אלחרומי: תשלים, אבל ההערה של חבר הכנסת במקומה, אין חרום בנושא זה.

שי קדם: אם הבנתי נכון את חבר הכנסת הוא אמר שצריך לדייק את הותמ"ל לדברים שהם הכי חשובים כרגע.

שי קדם: אני רוצה להגיד שסוגית הפיתוח סביב תחנות להסעת המונים, בעולם שבו משרד התחבורה ומדינת ישראל הולכים להשקיע 150 מיליארד שקלים בתחנות מטרו, אם אנחנו לא נעצים את השימושים סביב תחנות אלו אנחנו נעשה נזק אדיר להשקעות המדינה.

שי קדם: אני חושב שהסתמכות על הוועדות המחוזיות בלבד, כבודן במקומו מונח, אנחנו עלולים לפגוע - - -

סעיד אלחרומי: חוק המטרו לא הוכנס לחוק ההסדרים?

שי קדם: זה לא קשור לעובדה שצריך סביב תחנות הסעות ההמונים לעשות פיתוח אינטנסיבי.

שי קדם: דמיין לעצמך, כבוד היושב-ראש, שמקימים תחנת מטרו ובגלל שאין תוכניות לפיתוח מסביב לתחנה אז אי-אפשר לפתח תעשייה ומסחר באזור זה.

שי קדם: הרי לא יכול להיות שאנחנו נשקיע 150 מיליארד שקלים בפיתוח מערכת להסעת המונים שכל כולה אמורה להיות מדויקת לטובת פתרון הציפוף העירוני, ומסביב הדברים לא יתפתחו.

סעיד אלחרומי: סליחה, אם אנחנו מאשרים את חוק הותמ"ל כולו כולל המטרו, מתי תהיה התוכנית הראשונה של המטרו בותמ"ל.

שי קדם: יש לשאול את סיגי, אבל אני מניח שתוך חודשים ספורים יהיה ניתן להגיש תוכנית ראשונית להתחלת הדיונים.

שי קדם: חשוב נורא, אני מבין שיש דיון אם להוציא את זה או לא.

שי קדם: אני חושב שכדאי להתעקש שגם תכנון מתחמי התחבורה של המטרו, אם אנחנו לא נשים את התכנון כבר עכשיו על השולחן יהיו תחנות שלא יהיה סביבן סביב פיתוח - - -

איתן גינזבורג: הותמ"ל כבר הוציא פרסום, יש - - - מוכן, עכשיו צריך לתרגם את זה, או לחילופין, שות"ת יעשו תכנון מפורט.

איתן גינזבורג: למה צריך להעביר את זה לותמ"ל?

איתן גינזבורג: יש תהליך מסודר לדברים, למה לעקוף כל דבר?

איתן גינזבורג: למה לרמוס כל דבר?

שי קדם: בעולם אידיאלי אני יכול להסכים איתך, אני מייצג את משרד התחבורה, הדברים גם יקרו ברגע שתאושר תוכנית המטרו.

שי קדם: הסכנה הגדולה, אנחנו באירוע מואץ, המלחמה תהיה עכשיו על איפה מפתחים - - -

סעיד אלחרומי: אתה יודע מה אנחנו עושים?

סעיד אלחרומי: אנחנו מכינים חליפה לחתן שלא קיים.

איתן גינזבורג: בדיוק.

שי קדם: מי זה החתן?

סעיד אלחרומי: איננו רואים תחנות מטרו וכל הסיפור הזה, נכון שיש הקצאת משאבים, אני לא רואה שבשנתיים הקרובות אתם מביאים לותמ"ל תוכניות בנושא המטרו.

שי קדם: כבוד היושב-ראש, תוך שנתיים מסתיים תהליך התכנון של שני קווי מטרו ואנחנו עד סוף השנה הזו צפויים להגיש את שתי התוכניות האחרות.

איתן גינזבורג: אז תעבירו למחוזי.

שי קדם: עכשיו גם, אני חושב שאנחנו נהיה בתקלה מאוד חמורה אם לא ניתן פתרון לפיתוח השטחים סביב תחנות המטרו.

שי קדם: אני חושב שיש כאן אינטרס לוועדה ותהיה בעיה חמורה בלסמוך על זה שבסך הכול נמתין עכשיו לתהליכי השוק ולוועדות המחוזיות שיקדמו את זה.

שי קדם: מה שיקרה זה שהפיתוח ילך למקומות שבהם יש כבר תוכניות מאושרות ולא יהיה פיתוח איפה שאנחנו באמת רוצים אותו – מסביב לתחנות המטרו.

איתן גינזבורג: אז שיקימו ועדה מיוחדת במועצה הארצית.

סעיד אלחרומי: תודה לשי, נעבור להתייחסיות קצרות של חברי הכנסת וננעל את הדיון.

יעל רון בן משה: תודה רבה, אני חושבת שהחוק הוא חוק לא טוב, יש אתגרים רבים לחברה הישראלית וכן למגזרים הערבי והחרדי.

יעל רון בן משה: לא במקרה החוק נולד לפני כחמש שנים כהוראת שעה.

יעל רון בן משה: חבל שכעבור חמש שנים אנחנו נמצאים באותה נקודה מבחינת התפקוד של ועדות תכנון מחוזיות ומרחביות.

יעל רון בן משה: חבל שבשנים שחלפו נעשתה רק פעילות מעטה כדי לשפר את הנושא.

יעל רון בן משה: זכיתי לעבוד עם שי ממשרד התחבורה וגם עם האדריכלית הראשית של משרד השיכון, אני חושבת שהוכחנו שבעבודה משותפת אפשר לעשות תוכניות שאינן כוחניות ודורסניות.

יעל רון בן משה: הצענו גם איך לשפר את העומסים שיש בוועדה המחוזית בצפון, חבל שזה לא מובא לדיון.

יעל רון בן משה: אני מבינה את צורך השעה כי חמש שנים לא עסקנו בטיפול בפצע אלא בהעברת הפלסתר.

יעל רון בן משה: אני מבינה שנצטרך להידרש לזה בהצבעה בעוד זמן קצר.

יעל רון בן משה: אני חושבת שאם בעוד שנתיים נהיה באותה הנקודה זה יהיה תמרור אזהרה גם עבורנו ולא פחות עבורכם, אנשי התכנון, שרואים את הבעיה ומשום מה לא נרתמים יחד איתנו לפתור אותה.

סעיד אלחרומי: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת בגין, בבקשה.

זאב בנימין בגין: אנחנו שמענו מרותי פרום אריכא הערכה לגבי השטח החקלאי שכלול בתוכניות, נכון?

סיגלית בודנהיימר בארי: ביחס - - - מתוך המכלול של שטחי - - -

זאב בנימין בגין: אני שואל האם ההערכה הזאת מקובלת עליכם.

זאב בנימין בגין: הבנתי שיש קושי מתודולוגי לדעת על איזה שטח מדובר - - -

סיגלית בודנהיימר בארי: כשמדברים על תוכנית מסוימת, ודאי שאפשר, ביחס לכלל המכלול, מה שאתה רצית - - -

זאב בנימין בגין: הבנתי שהיא מדברת על כלל התוכנית - - -

סיגלית בודנהיימר בארי: היא מדברת על שטחי משבצת של כל יישוב, לוודא שאין פגיעה משמעותית בשטחי משבצת של כל יישוב ויישוב.

רותי פרום אריכא: אני אתקן: אני דיברתי על קרקע חקלאית שמצויה בתחום קווים כחולים של תוכניות ותמ"ל על פי גידולים חקלאיים, שכבת ה-GIS של המשרד שמוצלבת עם שכבת הקווים הכחולים של התוכניות.

רותי פרום אריכא: זה בטווח הקצר, זה היום כ-77,000 דונמים.

רותי פרום אריכא: מה שדיברתי על התוכנית האסטרטגית, בדקנו ובפוליגונים אנחנו מוצאים כ-400,000 דונמים.

סיגלית בודנהיימר בארי: צריך לומר שבפוליגונים של האסטרטגית וגם בפוליגונים שנמצאים היום, יש פער בין הפוליגון לבין מה שקורה בסופו של דבר לשטחי החקלאות.

רותי פרום אריכא: אני מסכימה.

סיגלית בודנהיימר בארי: ברור שהמטרה של כולנו היא שמירה על שטחי החקלאות ומה שיוצא מזה זה מה שהוצג אתמול בדיון, אחוז הפגיעה בסופו של דבר הוא קטן מאוד, הוא מזערי.

סיגלית בודנהיימר בארי: אי-אפשר להסתמך על הפוליגונים כדי לצאת בהצהרה של כמה פוגעים בזמן שהמטרה של כולנו היא גם אם פוליגון כולל שטח חקלאי, לנסות למזער את הפגיעה בו.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו עובדים היום על ציפוף משמעותי של דיור ואנחנו חושבים שזו האיכות.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו מדברים על ציפוף בתור דבר טוב ואנחנו מנסים לשמור על הטבע כמה שיותר.

סעיד אלחרומי: חבר הכנסת להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, אני חוזר לדבר הראשון שאמרתי: אני לא יכול לקבל החלטה בלי נתונים.

יוראי להב-הרצנו: החוק הזה מדבר על הסדרים בתכנון מיוחד אבל מטרתו היא להגדיל את היצע הדירות באופן מהיר, לייצר היצע של יחידות דיור לטווח ארוך, ולייצר היצע של יחידות דיור להשכרה לטווח ארוך.

יוראי להב-הרצנו: כשאתם מדברים על אסטרטגיה ותהליך מאושר מבלי לדבר על מה כבר קיים, כמה היתרי בנייה ניתנו, כמה דירות כבר נכנסו אנשים לתוכן – אי-אפשר לקבל החלטות.

יוראי להב-הרצנו: התהליך האסטרטגי הזה שמדברים עליו ב-2040, אי-אפשר לנתק את התכנון מהביצוע.

יוראי להב-הרצנו: לפיכך, כשביקשנו לקבל את מספרי היתרי הבנייה וגם את הרשימה של הפרויקטים שמתוכננים בצינור לשנה הקרובה, אני אשמח לקבל זאת לפני שאנחנו מצביעים.

יוראי להב-הרצנו: חברות וחברים, אי-אפשר לקבל החלטות בלי לקבל נתונים.

סעיד אלחרומי: תודה, יוראי, אמרת את זה כבר אתמול.

סעיד אלחרומי: אני אתן לאנשי המקצוע לענות.

סעיד אלחרומי: שאלה לנירה?

נירה שפק: קיבלתי נתון שלא קיבלנו כאן, אני מבקשת להתייחס אליו.

נירה שפק: בין השנים 2016–2019 141,000 לתכנון, 21,000 הוקצו לשיווק, 14,000 – בהגזמה – התחילו בנייה.

נירה שפק: אני מבקשת, מכיוון שאנחנו לא - - - את הנתונים, נא לתקף לי את הנתונים האלה.

סעיד אלחרומי: אלון טל, בבקשה.

אלון טל: תודה.

אלון טל: בשנה שעברה מחירי הדיור עלו ב-7%.

אלון טל: אני חושב שאף אחד מיושבי החדר לא מאמין שבזכות עוד 100,000 – 200,000 יחידות דיור בותמ"ל המחירים יתחילו לרדת.

אלון טל: אני חושב שלמדנו, אני חשבתי 12%, אולי זה פחות, ברור שהבעיה היא אחרת והמטרה של המוסדות היא שהם צריכים לתכלל.

אלון טל: זה לא - - -.

אלון טל: אני רוצה לומר שלפי מה ששמעתי אנחנו מתקדמים לקראית סך סביר מבחינת החוק.

אלון טל: אני מבקש שאלו שישתתפו במשא ומתן יבינו שאותם שלושת הדברים שנשארים פתוחים – הקריטריונים לשער הכניסה, זכות ערר, ומספר המתחמים – לא זה מה שישפיע על מלאי הדיור.

אלון טל: אז תלכו לקראת הראייה הבלתי-שבויה.

אלון טל: המשבר האמיתי בישראל זה לא - - - זה 21 קילומטר מרובע של שטח פתוח שנעלם מדי שנה ולא יחזור לעולם.

אלון טל: אני הבנתי מהדברים שלך, סיגלית, שמבחינה אסטרטגית הכיוון של משרד השיכון הוא פשוט להגדיל את היישובים החרדיים.

אלון טל: עכשיו, כפרופסור למדיניות ציבורית תמיד למדנו שהחלטות מתבססות על חלופות, האם יש חלופה של שילוב שכונות חרדיות בתוך יישובים כלליים לעומת הגדלה?

אלון טל: אחרת נמצא את עצמנו עם מודיעין עילית נוספת – עיר שיש בה 150,000 אבל עיר ענייה.

סעיד אלחרומי: תודה.

סעיד אלחרומי: איתן גינזבורג, בבקשה.

איתן גינזבורג: אדוני, לא קיימנו שום דיון - - - שטחים פתוחים.

איתן גינזבורג: העלנו על נס את הסוגיה של החברה הערבית והסוגיה של החברה החרדית.

איתן גינזבורג: יש פה תוספת משמעותית לחוק המטרו שאלו מתחמי תחבורה עתירי נוסעים.

איתן גינזבורג: א.

איתן גינזבורג: זה לא מיועד רק למטרו, אנחנו לא רואים שיש פה ייעוד רק למטרו, יכול להיות שפתאום יקימו תחנת אוטובוס.

איתן גינזבורג: לא קיימנו דיון על הנושא הזה, אנחנו לא יודעים מי דורש את זה, למה זה לא נעשה במועצה הארצית בתכנון מפורט, למה זה לא נעשה בוועדה משותפת של מחוז מרכז ומחוז תל אביב.

איתן גינזבורג: אני חושב שצריך להקדיש לזה זמן דיון.

איתן גינזבורג: אנחנו יוצאים עכשיו להתייעצות חשובה ואני רואה כבר מה יקרה אחר כך.

איתן גינזבורג: לא התקיים כאן דיון מהותי ויש לומר זאת.

סעיד אלחרומי: טוב.

סעיד אלחרומי: מינהל תכנון, בבקשה.

סיגלית בודנהיימר בארי: זה נכון שאנחנו נמצאים בעולם של Big data.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו מבינים את כל המידע שיכול היה להיות בפנינו ואנחנו מנסים לעמוד באתגר הדבקת הפער.

סיגלית בודנהיימר בארי: הייתי שמחה לבוא לפה היום, ללחוץ על כפתור, ולהגיד כמה שווק, כמה מומש, כמה וכמה.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו לא נמצאים במצב הזה, אני מאחלת לכולנו שנהיה בשם בקרוב.

סיגלית בודנהיימר בארי: שני דברים: - - -

נירה שפק: אז על פי מה את עושה את התכנון?

סיגלית בודנהיימר בארי: הוטל על הותמ"ל על פי חוק לבדוק מה קורה עם התוכניות עם התוכניות שאושרו ושעברו ארבע שנים מיום אישורן.

סיגלית בודנהיימר בארי: את זה אנחנו יודעים לעשות, אנחנו מחויבים על פי חוק, ויש לנו נתונים.

סיגלית בודנהיימר בארי: יש 20 תוכניות שעברו ארבע שנים מיום אישורן, השנה בפעם הראשונה.

סיגלית בודנהיימר בארי: מתוך 20 התוכניות, 80% כבר בשלב הפיתוח לפי הגדרת החוק, מדובר ב-25% מהפיתוח של התשתיות.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו יודעים שהם מתקדמים.

סיגלית בודנהיימר בארי: לפי הנתונים שיש לנו אנחנו רואים שהותמ"ל מוציא תוכניות שמשווקות היטב ויודעות להתממש.

סיגלית בודנהיימר בארי: ראינו את זה בנתונים שרותי הציגה אתמול לגבי דיור למשתכן שיש מעקב של רמ"י עליו.

סיגלית בודנהיימר בארי: בסך הכול, מסך יחידות הדיור שאושרו בדיור למשתכן, הצליחו להשתווק וגם להימסר ליזם.

סיגלית בודנהיימר בארי: הלוואי שבלחיצת כפתור הייתי יכולה להתייחס לנתונים, לצערי זה לא המצב, לגבי מה שהחוק אמר לנו לעשות – עשינו.

סיגלית בודנהיימר בארי: לגבי המספרים שאמרת: מתן יושב פה ויודע איזה כאב ראש היה להשיג את הנתונים כי הם כל הזמן משתנים, כי ההגדרות שונות, כי אנחנו עוד לא נמצאים שם.

סיגלית בודנהיימר בארי: לא נעשה שום ניסיון למרוח, אנחנו ישבנו עם מתן ועשינו כל מיני פילוחים אז זה המצב.

נירה שפק: - - -

סיגלית בודנהיימר בארי: לגבי מה שאמרת על הניהול החכם מול הפריפריה – לראות שעומדים ביעדים – זאת המהות של התוכנית האסטרטגית.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו יודעים כמה יחידות נדרשות בכל מחוז, כמה יחידות נדרשות לאישור בכל שנה, מה יחידות הדיור שיש עכשיו ומה יבוא עוד חומש.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו מנסים למשוך לשם את התשתיות, את התעסוקה ואת כל נושא השטחים הפתוחים שהוא בליבנו.

סיגלית בודנהיימר בארי: גם אנחנו חושבים שצריכים לשמור על ערכי הטבע, על החקלאות.

סיגלית בודנהיימר בארי: כל הדברים הללו נכנסים בניהול החכם של התוכנית האסטרטגית.

סיגלית בודנהיימר בארי: מבחינת התחבורה: זה ברור שצריך לבוא בד בבד.

נירה שפק: הנושא של עשרה מתחמים מקובל?

נירה שפק: מה ששאלתי לגבי שמירה על שטחים פתוחים ואזורים והכול?

נירה שפק: אני כבר הבנתי שאתם נותנים לי משפטים כלליים.

סיגלית בודנהיימר בארי: רק להגיד שהנושא של תחנות המטרו צריך לבוא בד בבד עם המטרו.

סיגלית בודנהיימר בארי: ברור שצריך צעד משלים.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו חושבים שגם המחוזות וגם הותמ"ל צריכים להיות מכוונים על זה.

סיגלית בודנהיימר בארי: המועצה הארצית זה להמציא משהו חדש.

סיגלית בודנהיימר בארי: הותמ"ל יודע לעשות את זה, יש לו את כוח האדם, ואנחנו רואים יתרון גדול בקידום ההליך הזה בותמ"ל.

סיגלית בודנהיימר בארי: דבר אחרון שאני רוצה לומר: הותמ"ל הוא יעיל ומהיר והוא על פי חוק.

סיגלית בודנהיימר בארי: זה לא בא על חשבון שיתוף או תכנון איכותי.

סיגלית בודנהיימר בארי: אנחנו לא נמצאים בהליך דורסני.

איתן גינזבורג: זה בא על חשבון.

סיגלית בודנהיימר בארי: שי קדם התייחס לזה.

סיגלית בודנהיימר בארי: אני חושבת שהותמ"ל יודע לעשות תהליך שהוא גם משתף, הוא גם יעיל, והוא גם איכותי.

סעיד אלחרומי: תודה רבה.

סעיד אלחרומי: נציגת רמ"י, בבקשה.

רות אפריאט: אני באמת מתחברת למה שסיגי אמרה, אתמול בתום הדיון דיברתי עם חבר הכנסת להב כדי להסביר לו את העניין של היתרי הבנייה.

רות אפריאט: שוב, הנתונים שיש בידנו הם הנתונים שאנחנו או גוף ממשלתי אחרי מבצע את השיווק, פרויקטים כמו דירה להשכיר, הנתונים שהצגנו הם יפים גם ביחס למסירה ליזמים וגם הוצאות היתרי בנייה.

רות אפריאט: יש כ-6,300 יחידות דיור של מחיר למשתכן, מתוכן 3,500 באכלוס או ב- - -.

רות אפריאט: לגבי מחיר למשתכן במחיר מופחת, שווקו 18,700 יחידות דיור ונמסרו ליזמים 16,600, נמצאים בהיתרי בנייה: 8,300.

רות אפריאט: הסיבה שאין לנו נתונים לגבי היתרי בנייה לשוק הרגיל, מאחר שהשיווקים נעשים עם זכויות עתידיות, על מנת להקטין חיכוך בין רמ"י לבין היזמים והאזרחים כדי לא להוות גורם מעכב, הם הולכים על מסלול שקוראים לו - - -, אתם אפילו לא צריכים לעבור דרכנו.

רות אפריאט: אנחנו עובדים על ממשק מול מינהל התכנון על מנת שיהיו לנו נתונים על היתרי בנייה, לכן כרגע הנתונים על אודות היתרי בנייה אינם בידנו.

סעיד אלחרומי: בסדר, תודה.

סעיד אלחרומי: הנציג האחרון, צחי דוד, סגן הממונה על התקציבים.

צחי דוד: שלום לכולם, אני מתנצל שאני בזום, התעסקנו כל הלילה באישור התקציב בממשלה.

צחי דוד: ראש הממשלה סיים את הדיון בממשלה בציון הרפורמות המרכזיות שממשלת ישראל תביא במסגרת התקציב הזה.

צחי דוד: הרפורמה הראשונה שצוינה היא פרויקט המטרו לגוש דן.

צחי דוד: על מנת ליישם באופן מיטבי את הפרויקט חשוב מאוד להביא השבחה משמעותית סביב קווי המטרו.

צחי דוד: ההשבחה נועדה גם כדי לממן רבע מהפרויקט שעלותו הכללית היא כ-150 מיליארדי שקלים.

צחי דוד: אני חושב שאין - - - מהותמ"ל לדון בתוכנית הללו, מטרת הותמ"ל היא להביא התחדשות עירונית, היא להביא את קווי המטרו למרכזי הערים, לצופף בנייה.

צחי דוד: שמעתי את הטעמים לכך שאולי יש קושי לקיים את הדברים במסגרת הצעת החוק בלו"ז הנוכחי.

צחי דוד: אני לא שותף לדעות הללו.

צחי דוד: המסלול מאוד ברור, המקומות שבהם ניתן לתכנון תחנות סביב המטרו מאוד ברורים, נקבע מסלול לאישור בדומה למסלולים האחרים ואנחנו מאוד מבקשים כחלק ממדיניות הממשלה, לא להפריד את המסלול הזה מיתר מסלולי הותמ"ל ולאפשר את החוק כמקשה אחת.

צחי דוד: - - - יחידות דיור במרכז הארץ, זה חוסך בשטחים הפתוחים, בלב אזורי הביקוש.

סעיד אלחרומי: למה לא הכנסתם את זה לחוק ההסדרים?

צחי דוד: הוחלט שהותמ"ל מתקדם מחוץ לחוק ההסדרים, זה חלק מחוק הותמ"ל.

צחי דוד: כך הופץ התזכיר עוד לפני שגובש חוק ההסדרים, עם המסלול הזה.

צחי דוד: זה היה לפני חודשים רבים.

צחי דוד: המקום הטבעי לאשר אותו הוא במסגרת חוק הותמ"ל ולא במסגרת חוק ההסדרים.

איתן גינזבורג: למה לא לקיים תכנון במועצה הארצית?

צחי דוד: לותמ"ל יש לשכת תכנון שמתאימה לתכנון תוכניות מפורטות.

צחי דוד: המועצה הארצית מתעסקת יותר בתוכניות מתאריות, לכן הותמ"ל הוא המסלול המתאים ביותר.

צחי דוד: לצד יתר המסלולים המסלול הזה ייתן תוספת משמעותית של יחידות דיור.

סעיד אלחרומי: תודה, צחי.

סעיד אלחרומי: חברי הועדה, אנחנו יוצאים להפסקה, אני אחדש את דיוני הועדה בשעה 13:30.

סעיד אלחרומי: עד אז אנחנו נקיים התייעצויות ומקווים גם להמשיך את ישיבת הוועדה היום, ייתכנו גם הצבעות, תודה לכולם.