הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 24, פרוטוקול מספר 4, 2021-08-11 09:00

יעל רון בן משה: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ישיבת הוועדה בנושא: המצוקים הימיים.

יעל רון בן משה: אני מבקשת שנקפיד על מסכות במהלך הדיון, אלא אם שותים.

יעל רון בן משה: גם כשאני אשתה זה לא יהיה עם מסכה.

יעל רון בן משה: בהזדמנות זאת נאחל בריאות שלמה לכל חברינו חברי הכנסת, עובדי המשכן, ובכלל בציבור, שחולים.

יעל רון בן משה: חברת הוועדה ענבר בזק רק בבידוד, והלוואי שיישאר כך, היא מחוברת איתנו בזום, ונאחל גם לה שתעבור את זה בקלות.

יעל רון בן משה: בתחילת הישיבה, כהרגלי, הקראת שירה עברית קצרה.

יעל רון בן משה: אמרו לי השבוע שאיתן כבל היה עושה את זה.

יעל רון בן משה: אז בראבו, איתן כבל, הידד לשירה העברית.

יעל רון בן משה: עד סוף הקיץ / אדע את התשובה, / את פשר הקולות אלמד, / את כל החלומות, / אפתור את הפחדים / בסוף הקיץ שוב אשב בין ידידים.

יעל רון בן משה: // אהוד מנור, משירו "עד סוף הקיץ".

חיזקי סיבק: זה מתאים לדיון על המצוקים.

יעל רון בן משה: לגמרי.

יעל רון בן משה: אני משתדלת לבחור את המילים המתאימות.

יעל רון בן משה: נמצאים איתנו חברי הכנסת יוראי להב הרצנו וחברת הוועדה טטיאנה מזרצקי.

יעל רון בן משה: חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, יושב-ראש שדולת ערי החוף בכנסת, לא יכול להגיע, אבל כמובן שהוא מעודכן, ויכול להיות שהוא ירצה להעביר דרכי איזשהו מסר.

יעל רון בן משה: בהזדמנות זאת, ברכות לראש עיריית אילת החדש שנבחר אתמול, אלי לנקרי, אם אני לא טועה בשם, אז בהצלחה גם לעיר אילת.

יעל רון בן משה: היום הדיון על ההתמודדות עם מצוקי החוף, פניית ציבור שקיבלתי מראשת מועצת עמק חפר, ד"ר גלית שאול, ומסגנה שעוסק רבות בנושא איכות והגנת הסביבה, חיזקי סיבק.

יעל רון בן משה: בעקבות הפנייה של ד"ר שאול הגיעו פניות נוספות מראשי ערים ומועצות שמתמודדים גם הם עם הטיפול במצוקי החוף.

יעל רון בן משה: התחלנו לבחון את הנושא, וראינו שזה נושא שנדון בכמה פורומים, גם פה בכנסת, כבר למעלה מעשור היו דיונים בעניין.

יעל רון בן משה: אני חושבת שהגיעה העת לשים זרקור על הנושא החשוב הזה, שבקצה שלו יש גם סכנה לחיי אדם.

יעל רון בן משה: ביום יום יש עיסוק רב, משאבי ציבור רבים, ושמירה על החוף והסביבה, וראוי היה שננסה לבחון את הדברים ולסייע בפתרונות.

יעל רון בן משה: נמצאים איתנו בזום נציגים של משרד הפנים, משרד האוצר, המשרד להגנת הסביבה, מרכז השלטון המקומי, רמ"י.

יעל רון בן משה: כמובן שניתן להתייחס לכל מי שרוצה.

יעל רון בן משה: אני פותחת עם מעבר לחברי הכנסת, אם הם רוצים להגיד משהו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אקשיב ואחר כך אגיד.

יעל רון בן משה: אז הפונים יציגו את הנושא, ואחר כך נעבור להתייחסויות.

יעל רון בן משה: בבקשה.

גלית שאול: קודם כול בוקר טוב.

גלית שאול: אנחנו חייבים לומר תודה ליושבת-ראש הוועדה.

גלית שאול: תראו, אני שמחה מאוד על ההתייחסות הזאת ועל העלאת הנושא הזה היום, אבל כמו שסיפרת, זה לא נושא חדש.

גלית שאול: זה נושא שאנחנו מכירים.

גלית שאול: אחד הדברים שהפתיעו אותי יום אחרי אסון מירון, שקיבלתי טלפונים מכל מיני כתבים שרצו לעשות איזושהי כתבה על האסון הבא.

גלית שאול: הכותרת הייתה "הכתובת כתובה על הקיר", כשבעצם האמירה הייתה מה הדבר הבא שיכול לקרות, שאנחנו יודעים שיכול לקרות ובעצם לא מטפלים בו.

גלית שאול: עניתי להם שאי-אפשר לומר שהכתובת כתובה על הקיר כי האסון כבר קרה.

גלית שאול: אצלנו בחוף בית ינאי המצוקים התמוטטו על תושב שנהרג, איבד את חייו לפני כמה שנים בגלל הסיפור הזה.

גלית שאול: מאז המצב לא השתפר, הוא רק הורע.

גלית שאול: אני מדברת בשם עמק חפר, אבל אנחנו יודעים שלאורך חופי מדינת ישראל מצב המצוקים רע.

גלית שאול: רק אתמול קיבלנו עדות בדמות הדוח החדש שיצא בנושא של התחממות האקלים, והאמירות שם לגבי מצב המצוקים בעקבות ההתחממות הגלובלית היא שהמצב הולך להיות רע מאוד.

גלית שאול: אין תקווה שהמצב הזה ילך וישתפר אם לא נטפל בו, כלומר, צריך להסתכל בעיניים פקוחות ולהגיד: יש לנו סוגיה שחייבים לטפל בה.

גלית שאול: נשפכו כל כך הרבה מים בנושא הזה, נכתבו דוחות מבקר המדינה, ועודכנו, הרשויות ערכו דיונים מפה ועד להודעה חדשה, וישבנו וטענו ואמרנו: חברים, הגיע הזמן לעשות.

גלית שאול: אנחנו יודעים מהו האתגר, אנחנו יודעים שהיום האדם מסוגל להגיע לירח אם הוא רוצה, הוא גם מסוגל לטפל במצוקים.

גלית שאול: זה לא סוף העולם, זאת בסך הכול סוגיה של כמה מיליונים – זה נכון, זה כסף, אי-אפשר לעשות את זה ביום אחד – אבל היום כבר כולם מבינים שהסיטואציה לא הגיונית.

גלית שאול: אני חייבת לומר שבראשית הדרך שלי – אני שנתיים וחצי ראשת מועצה, זה לא הרבה זמן – משרד הפנים אמר לי: זה לפתחך, את חייבת לטפל בזה.

גלית שאול: היום גם משרד הפנים הבין שהרשויות לא יכולות לטפל בדבר הזה.

גלית שאול: הרעיון הלא הגיוני שכל רשות תטפל בשטח שלה הוא באמת משהו שלא ניתן בכלל לשקול אותו.

גלית שאול: דמיינו לעצמכם שיש כביש 2 שעובר בכל מדינת ישראל מצפון לדרום, שכל מועצה תטפל בכביש 2 איך שמתאים לה.

גלית שאול: ואז אותו בן אדם, אותו אזרח שייסע על כביש 2, במקום אחד – אולי כי תהיה מועצה שיש לה את היכולת להקים כביש יפה ומצוין – הוא ייסע בטוב, ובמקום אחר יהיו לו בורות, והאתגר יהיה גדול.

גלית שאול: כשמטילים אתגר לאומי על רשויות מקומיות בדרך הזו, ודורשים מהם להשקיע מיליונים מהכספים של התושבים שלנו, שגם ככה אנחנו יודעים שהרשויות היום לא נמצאות במקומות חזקים – רק כדי לסבר את האוזן, 120 מיליון ש"ח יעלה הטיפול בקטע הקריטי במצוקים בעמק חפר – האם רשות יכולה לעשות זאת?

יעל רון בן משה: זה חד-פעמי?

גלית שאול: חד-פעמי, בוודאי.

יעל רון בן משה: ואחרי זה יש אחזקה?

גלית שאול: אחר כך יש תחזוקה, והכול.

גלית שאול: התשלום הוא 120 מיליון ש"ח בקטע הכי בעייתי, לא בכל המצוקים.

גלית שאול: זאת בחינה שנעשתה לפני כמה שנים.

גלית שאול: כרגע מדברים על 120 מיליון ש"ח רק לקטע הזה.

גלית שאול: במקום הזה של ההבנה התקדמנו קצת, קיבלנו 4 מיליון ש"ח.

גלית שאול: ב-4 מיליון ש"ח האלה, תבינו, בנינו קטע קיר ים.

גלית שאול: הסברנו שכשבונים - - -

חיזקי סיבק: שהיו מיועדים רק לתכנון.

גלית שאול: בדיוק.

גלית שאול: אמרנו שאנחנו רוצים להראות ביצוע כדי שהמדינה תרגיש שמשהו קורה ב-4 מיליון ש"ח שהיו מיועדים לתכנון מה-120.

גלית שאול: אמר לי מנכ"ל המשרד: אנחנו רוצים לראות גם ביצוע בדבר הזה.

גלית שאול: אמרנו: בסדר, נבצע, שהמדינה תראה שמשהו קורה.

גלית שאול: ויסבירו המומחים שאולי ידברו כאן אחריי, כששמים 4 מיליון ש"ח בקיר ים היכולת שלו לשרוד בלי השקעה נוספת היא קטנה.

גלית שאול: ההארכה שלו אפילו בחצי מטר הייתה עוזרת.

גלית שאול: ביקשנו עוד 2 מיליון ש"ח כדי להשלים ל-650 את הקטע הכי דחוף, לא קרה; ביקשנו 200,000 ש"ח כדי להשלים עוד תיקון שיכול היה לעזור לקראת החורף, לא קרה; וכן הלאה, וכן הלאה.

גלית שאול: אנחנו חושבים שהמדינה מתעלמת מהחובה שלה, מהאחריות שלה כלפי המצוקים.

גלית שאול: זאת סוגיה לאומית, זאת לא סוגיה של רשות כזאת או אחרת.

גלית שאול: יש לנו שטח של שמונה קילומטר חופים בעמק חפר.

גלית שאול: המבקרים בחופים שלנו הם לא תושבי עמק חפר.

גלית שאול: בעמק חפר יש 43,000 תושבים, למעלה מ-2 מיליון איש מגיעים אל החופים.

גלית שאול: האזור של המצוקים מוצף במבקרים מכל מדינת ישראל.

גלית שאול: יש לנו חוק עזר שבגינו אנחנו מסתובבים ומבקשים מאנשים להתרחק.

גלית שאול: להגיד לכם שהם מבצעים את זה, להגיד לכם שהם לא נמצאים שם כל הזמן, להגיד לכם שאנחנו נמצאים בשמונה קילומטר כל הזמן?

גלית שאול: אני אשקר אם אני אגיד את זה.

גלית שאול: הכתובת כתובה על המצוק.

גלית שאול: אנחנו חייבים להכין תוכנית תקצוב.

גלית שאול: נתנו 4 מיליון בשלב הראשון, אני מבינה, מתוך ה-120 מיליון ש"ח.

גלית שאול: תנו את השלב הבא, תגידו בשנה הבאה עוד 15 מיליון, עוד שנה עוד 20 מיליון, אני לא יודעת, אבל תוכנית רב-שנתית שאפשר להתייחס אליה בצורה הגיונית.

גלית שאול: יותר מזה, הגיע הזמן שהמדינה תשנה את החלטת הממשלה שקבעה, שרשות המצוקים עוסקת רק בחלק הימי של האתגר, כיוון שאי-אפשר להפריד בין החלק הימי לחלק היבשתי.

גלית שאול: חייבים לראות את התמונה כולה, וצריך גוף אחד שיתייחס לסוגיה הזאת כמו סוגיה לאומית.

גלית שאול: זאת סוגיה לאומית.

גלית שאול: מי שמטפל בסוגיות לאומיות זאת המדינה בכוחות שלה, ביכולות שלה.

גלית שאול: אנחנו שם בשביל לעזור בהיתרים, אם צריך לעזור בביצוע, כל דבר, כל תפקיד שיוטל עלינו אנחנו מוכנים לקחת.

גלית שאול: אנחנו לא יכולים לקחת את האחריות לסוגיה הזאת.

גלית שאול: 120 מיליון ש"ח זה רבע מהתקציב של עמק חפר, איך אפשר לעשות את זה?

גלית שאול: אני לא יודעת.

גלית שאול: המדינה חייבת לבחון את ההחלטה הזאת, חייבת לתת אחריות.

גלית שאול: יש לה גוף שהיא הקימה לעסוק בנושא המצוקים, יש אנשים שיכולים לקחת את הנושא הזה קדימה.

גלית שאול: וגם, כך גונב לאוזניי בדיונים הקודמים, יש שם גם תקציבים.

גלית שאול: צריך לדעת להוציא את התקציבים האלו, וכרגע להפנות את תשומת הלב לטיפול מיידי במצוקים.

גלית שאול: תודה.

יעל רון בן משה: בסדר גמור.

יעל רון בן משה: תודה רבה, ראשת המועצה.

יעל רון בן משה: הסגן רוצה להוסיף משהו?

חיזקי סיבק: אם יהיה משהו אז אני אתייחס.

יעל רון בן משה: מישהו מראשי הערים שאיתנו רוצה להתייחס בשלב הזה – תומר גלאם מאשקלון; בשמת מימון, ראשת העיר חדרה; או נציג מרכז השלטון המקומי, אופיר פז פינס או קרנית גולדווסר.

יעל רון בן משה: נשמע את עמדת השלטון המקומי לפני שאנחנו עוברים להתייחסויות נוספות.

צביקה גנלדמן: אפשר מילה בהמשך לדברים של גלית?

יעל רון בן משה: בבקשה, ראש העיר חדרה, צביקה גנדלמן.

צביקה גנלדמן: בוקר טוב, אני רוצה רק לתמוך במה שגלית העלתה.

צביקה גנלדמן: אני יכול לשתף אתכם באירוע משבוע שעבר.

צביקה גנלדמן: אני מקבל דוח שאני צריך לסגור עכשיו את אחד המקומות היפים בארץ, מי שמכיר, בית חנקין.

צביקה גנלדמן: זה בית קפה על מצוק על הים בעיר חדרה, וכמובן, לסגור את השביל, את דרך המעבר שלמעשה מובילה לאורך החוף, בגלל איזשהו סקר שנעשה, שאני לא מתווכח איתו.

צביקה גנלדמן: ההוראה כרגע היא: סגור את בית הקפה, זה בית לשימור, וסגור את דרך החוף.

צביקה גנלדמן: גם עם ההוראה הזאת, המצוק במקום הזה שהוא נמצא, זה לא רק לסגור את דרך החוף, אני צריך גם לסגור את הים, כי סלעים שייפלו משם לא ייפלו על השביל הצר של הולכי הרגל, הם יידרדרו לתוך המים, ובמים האלה במקרה באזור הזה יש בריכות קטנות שהורים, ילדים, מסתובבים שם.

צביקה גנלדמן: אני רוצה לתמוך במה שגלית אמרה, שזהו עניין לאומי, ויש גם חברה ממשלתית, שלדעתי נקראת "למצוקי הים" או משהו כזה.

צביקה גנלדמן: צריך לסמן את הדבר הזה כמשימה לאומית, לתקצב אותו, ולהתייחס לאירוע הזה כאירוע בטיחותי, כמו כל נושא, כמו לאירוע בטיחותי בבית הספר, שאם הוא לא יהיה ברמה נאותה בית הספר לא ייפתח או כמו בבטיחות בדרכים, וכיוצא בזה.

צביקה גנלדמן: והאירוע הוא לא אירוע של ראשי הערים.

צביקה גנלדמן: אני לא יודע אם חברי הכנסת יודעים, יש יותר מראש עיר אחד שהיה אומר: חברים, מדינת ישראל היקרה, קחו את החופים, תנהלו אותם, תתחזקו אותם, כי אין שום היגיון שתושב שלנו לאורך כל קו החוף יממן שירות לכל תושבי מדינת ישראל.

צביקה גנלדמן: אז כאן, לפני שאנחנו עוסקים בלפתור את בעיית השירותים על החוף עצמו, זה עניין בטיחותי ממדרגה ראשונה, וזה צריך להיות פרויקט לאומי, ולטפל בו כמה שיותר מהר.

צביקה גנלדמן: תודה רבה ויום טוב.

יעל רון בן משה: תודה רבה, ראש העיר.

יעל רון בן משה: בבקשה, חברי הכנסת.

יוראי להב-הרצנו: טטיאנה, את רוצה לדבר לפניי?

יוראי להב-הרצנו: גברתי יושבת-הראש, תודה רבה לך על העלאת הנושא החשוב הזה לסדר-היום.

יוראי להב-הרצנו: האמת שאני קצת מבולבל, כי אני חי איזשהו דז'ה וו, הייתה ישיבה בנושא בוועדת הפנים בראשות חברת הכנסת לשעבר מיקי חיימוביץ', שבה הנושא הועלה והובהר מעל לכל ספק.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שגם הגורמים הממשלתיים, גם במשרד הפנים וגם במשרד ראש הממשלה, היו תמימי דעים בצורך להתייחס למשאב הזה כמשאב לאומי, ולסוגיה הזאת בתור משבר לאומי.

יוראי להב-הרצנו: מדובר במצוקים שמתחילים מאשקלון בדרום ועד חדרה בצפון.

יוראי להב-הרצנו: לא ייתכן, הציפייה של המדינה כאילו שש רשויות תשקענה מאות מיליוני שקלים בהגנה מפני התמוטטות של המצוקים היא פשוט בלתי נתפסת.

יוראי להב-הרצנו: מדובר בסכנת חיים.

יוראי להב-הרצנו: ילד בן תשע בבת ים נפטר אחרי שהוא התמוטט כתוצאה מהתמוטטות של סלעים.

יוראי להב-הרצנו: מדובר בסכנת חיים, וכאילו הזמן עובר ושום דבר לא מבוצע מלבד הפירורים שבטובה הממשלה או המדינה העבירה לחלק מהרשויות.

יוראי להב-הרצנו: צריך להבין שמדובר פה במשבר לאומי שדורש התייחסות לאומית.

יוראי להב-הרצנו: צריך לוודא ולתת לחברה הממשלתית להגנה מפני התמוטטות מצוקים גם את הכלים וגם את המשאבים להתמודד עם הסוגיה הזאת לא רק בתוך הים, אלא גם בשטח יבשתי.

יוראי להב-הרצנו: אני לא יודע אם יש פה נציגות ממשרד ראש הממשלה, שלהערכתי היא מחזיקה את החברות הממשלתיות.

יוראי להב-הרצנו: ואם זה לא הם אז זה עבר למשרד האוצר.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לשמוע התייחסות למה לא מועברים התקציבים הנאותים להתמודדות עם הבעיה הזאת?

יוראי להב-הרצנו: האם הם באמת סבורים שזאת בעיה של המועצה האזורית עמק חפר או של עיריית חדרה או של עיריית הרצליה?

יוראי להב-הרצנו: יש יותר שאלות מתשובות.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שזה נושא שפשוט הזמן אוזל, זאת סכנת חיים, אנשים בסכנה מיידית למות.

יוראי להב-הרצנו: כשאתה נופל ממצוק אתה לא נפצע, אתה הולך לעולמך.

יעל רון בן משה: בהחלט.

יעל רון בן משה: או כשנופל עליך.

יוראי להב-הרצנו: מדובר בסכנת חיים, ובמחדל שבעיני אם הוא לא ייפתר זה יישב על כולנו.

יוראי להב-הרצנו: ולכן אני לא מצליח להבין גם מה הבעיה, אם זו בעיה בירוקרטית, אם זו בעיה תפיסתית.

יוראי להב-הרצנו: יושבים פה שלושה חברי קואליציה, לא שלושה חברי אופוזיציה, ולכן אני חושב שנכון וראוי לתת לנו תשובות שיספקו אותנו.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין איפה הדברים עומדים.

יוראי להב-הרצנו: אני מאוד מקווה שבעוד חצי שנה לא נחזור – בין אם זה לוועדת הפנים או לוועדה שלך, גברתי – על מנת לשוב ולהעלות את הנושא החשוב הזה.

יוראי להב-הרצנו: בואו נקבל תשובות שיספקו את דעתנו, ובאמת ייתנו מענה ואפשרות אמיתית לראשי הרשויות לעשות את העבודה שלהם ולהגן, לא רק על תושביהם, אלא גם על כל אזרחי ישראל שבאים ופוקדים את המשאב הלאומי הזה שהם חופי הים שלנו.

יוראי להב-הרצנו: תודה.

יעל רון בן משה: תודה רבה, חבר הכנסת.

יעל רון בן משה: בבקשה, חברת הכנסת מזרסקי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בוקר טוב לכולם, גברתי היושבת-ראש, כל המשתתפים, לפני הדיון של היום התכוננתי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מצאתי דוח של מבקר המדינה שהתפרסם לפני שנה, שמתאר את המצב וגם, מה שהכי מעניין, מצאתי שם שכבר הייתה החלטה של המדינה, של הממשלה ב-2011 שהמדינה לוקחת אחריות על תחזוקה וחיזוק והגנת המצוק, מצוקים מאשקלון עד חדרה לאורך כל החופים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ועד עכשיו חלק ניכר מהעבודות שהמליצו לעשות ולבצע לא בוצעו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בדוח מבקר המדינה שנמצא עכשיו על שולחני – אני יכולה למסור לך אותו, כדי לחסוך זמן להעביר אותו לביצוע – חייבת להיות בחינה מקיפה של אומדנים כמה זה יעלה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: פה צריכה להיות עבודה משותפת גם של המשרד להגנת הסביבה, גם של משרד ראש הממשלה, ולעשות בחינה מקיפה של אומדנים, ולמנות את הגוף המבצע את העבודות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו נמצאים בסכנה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה לא רק עמק חפר, זה לאורך 45 קילומטר, כפי שאני מבינה.

יעל רון בן משה: נכון.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו לא יכולים לדחות את זה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ועכשיו כשאנחנו לקראת דיונים לאישור התקציב אנחנו חייבים להכניס את זה לפרק.

יעל רון בן משה: תודה על הדברים החשובים, חברת הכנסת מזרסקי.

יעל רון בן משה: אכן, נעביר לכל מי שירצה את דוח מבקר המדינה לשנת 2020 בנושא הזה.

יעל רון בן משה: החלטת הממשלה בשנת 2011 התקבלה, לצערנו, אחרי האסון בבית ינאי שגבה חיי אדם עם התמוטטות מצוק על שוהים בחוף.

יעל רון בן משה: הדיון בוועדה הזאת בא בעקבות פניות הציבור ששואלים מה קורה כאן?

יעל רון בן משה: למה הדברים לא מתבצעים?

יעל רון בן משה: למרות שיש החלטת ממשלה, למרות שהיו דיונים ועוד דיונים ועוד דיונים.

יעל רון בן משה: ננסה לצאת מפה עם החלטות, לפחות לגבי הפעולות שאנחנו יכולים לעשות.

יעל רון בן משה: נראה גם מה לגבי שאר גורמי המקצוע.

יעל רון בן משה: בזום, חברת הכנסת בזק מבקשת להביע את עמדתה.

ענבר בזק: בוקר טוב, אני מתנצלת, אני בבידוד, מחכה לתוצאות קורונה, לכן הצטרפתי אליכם בזום היום.

ענבר בזק: אני רוצה להצטרף ולחזק דברים שאמרו ד"ר גלית שאול וחבר הכנסת הרצנו, שאין סיבה שהטיפול במפגע הזה, שהוא מפגע, כמו שאמר חבר הכנסת להב הרצנו, שמהווה סכנת חיים, וזה חייב להיות באחריות המדינה, אי-אפשר להפיל את זה על הרשויות.

ענבר בזק: אגב, לא קראתי את דוח מבקר המדינה, אבל נתקלתי במסמך שכבר נכתב ב-2010 על ידי המשרד להגנת הסביבה והמכון לחקר ירושלים, וכבר אז הומלץ לטפל בהקדם במפגע הזה לפני שייגבה חיי אדם.

ענבר בזק: אנחנו 11 שנים אחרי.

ענבר בזק: זה חמור מאוד בעיניי ש-11 שנים כבר ידעו על המפגע הזה ולא נעשה דבר.

ענבר בזק: אני מצטרפת למה שנאמר עד כה, זה באחריות המדינה.

ענבר בזק: אנחנו חייבים למצוא את התקציב, למצוא את הדרך לטפל בזה לפני שייגבו עוד חיי אדם.

ענבר בזק: תודה.

יעל רון בן משה: תודה רבה ובריאות, חברת הכנסת בזק.

יעל רון בן משה: בזום, רפאל ימין, מנהל אגף החופים בנתניה; ואחריו נעבור לאילן לביא, מנכ"ל החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון.

רפאל ימין: בוקר טוב לכולם, אצלנו בנתניה התחילו לטפל בנושא הזה, התחלנו את התהליך.

רפאל ימין: בימים אלה התחילו פרויקט של בניית 12 שוברי גלים לאורך המצוק ביחד עם החברה למצוקים והמשרד לאיכות הסביבה.

רפאל ימין: זה פרויקט שראשת העיר עובדת עליו כ-15 שנה בשביל שהתהליך הזה יצא לפועל.

רפאל ימין: אני עושה סיור כל בוקר לאורך החופים, ואני יכול להבין את ראשי הערים ואת מנהלי אגפי החופים בחופים אחרים, המצב קשה במצוקים.

רפאל ימין: לצערי, האלטרנטיבה שיש, שגם אותה אתם צריכים לבחון, זה שוברי גלים, זאת האלטרנטיבה שמדינת ישראל מציעה.

רפאל ימין: עשיתי סמינריון בתואר השני על קריסת המצוקים בישראל וההשפעות הכלכליות והסביבתיות על זה.

רפאל ימין: בעולם הוציאו את שוברי הגלים החוצה, משתמשים באלטרנטיבות אחרות, בריפים מלאכותיים, ובחיזוק המצוק על ידי צמחייה, במסלעות לאורך המצוק, ודברים כאלה.

רפאל ימין: אני יודע שזה לא תמיד עוזר, ריף מלאכותי זאת אלטרנטיבה הרבה יותר טובה ויותר זולה מאשר שוברי גלים שמקימים לאורך חופי ישראל.

רפאל ימין: כשבנתניה מקימים שוברי גלים זה משפיע על מקומות אחרים, כמו למשל כשהקימו את המרינה בהרצליה, זה השפיע על נתניה.

רפאל ימין: עכשיו מקימים בנתניה, זה ישפיע על חדרה ועל בית ינאי.

יעל רון בן משה: בוודאי.

רפאל ימין: אלו גם דברים שתיקחו בחשבון במהלך ההתמודדות העתידית שלכם.

רפאל ימין: זה מה שיש לי להוסיף.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

יעל רון בן משה: פה באולם חיזקי סיבק; ואחריו – אילן בזום.

חיזקי סיבק: לא אחזור על דברים שכבר נאמרו, ובעצם כמעט כל דבר שאני אגיד הוא חזרה על דברים.

חיזקי סיבק: אני חושב שזאת מילת המפתח, כי בעצם מה שאמר חבר הכנסת להב הרצנו נכון, והוא בטח אמר את אותם דברים בדיון אצל מיקי חיימוביץ', ומה שאמרה חברת הכנסת מזרסקי הוא נכון, וכמובן הסקירה של ראשת המועצה שלנו.

חיזקי סיבק: כל מה שאמרו פה נכון.

חיזקי סיבק: אני חושב שהמבחן האמיתי של כל נושא המצוקים זה לא שאנחנו נחזור ונסכים כולנו שזאת בעיה לאומית, כי כולם, כולל משרד הפנים, מסכימים שזאת סכנת חיים.

חיזקי סיבק: כולם מסכימים, ויש הוכחה אמפירית שיש לזה פתרונות כאלו או אחרים, ושהחברה למצוקים צריכה לטפל גם בהגנות יבשתיות וגם בהגנות הימיות.

חיזקי סיבק: עד עכשיו זה כל מה שצריך פלוס תקציב, זה הכול, ותוכנית רב-שנתית, גם אם התקציב כולו לא מוקדש לשנה אחת.

חיזקי סיבק: אז מילת המפתח פה היא לבצע ולעקוב אחרי העשייה.

חיזקי סיבק: אני חושב שהוועדה צריכה לדרוש ממי שאחראים לנושאים הרלוונטיים – בין אם זה מי שאחראים במינהל ותכנון מבחינת תמ"א 9/13, שהיא התמ"א הרלוונטית, בין אם זה מי שאחראי מבחינת החברה למצוקים – לקבל איזשהו דיווח שוטף, וכמובן גם מבחינת המשרדים עצמם לגבי העברת הסמכויות לחברה למצוקים.

חיזקי סיבק: רק התייחסות להערה של רפי לגבי המרינות.

חיזקי סיבק: אנחנו לא בדיון פה לגבי הפתרונות הימיים, לצורך זה יש מומחים, יש יתרונות וחסרונות, אבל אכן אנחנו צריכים לזכור, ולנו יש רגישות מיוחדת בעמק חפר לנושא של שוברי הגלים ובעיית הסעת החול.

חיזקי סיבק: מי שמכיר את מה שקרה במפרץ חיפה כתוצאה משוברי גלים והסעת החול באזור חופי הקריות מבין כמה גדולה הבעיה הזאת, וצריך לתת עליה את הדעת.

חיזקי סיבק: אבל יש פתרונות ימיים אחרים, מתאימים או לא מתאימים, כמו גיאוטיובים.

חיזקי סיבק: לכל אחד יש את הדעה שלו לגבי היתרונות והחסרונות שלהם.

חיזקי סיבק: אני חושב שזאת לא הזירה כרגע.

חיזקי סיבק: כרגע המטרה היא להסיע במובן החיובי את כל המהלך הזה של הטיפול במצוקים מנקודה לנקודה.

חיזקי סיבק: כי מה שקורה זה שאנחנו מקיימים דיון, נפרדים בהסכמה, וחוזרים חצי שנה אחר כך לדיון דומה בתקווה שבאותו פרק זמן בתווך לא קרה אסון בינתיים.

חיזקי סיבק: והאסון ממשמש ובא.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

גלית שאול: סליחה, רק להגיד שמה שאמר חיזקי עכשיו בדיוק מדגיש את הפער הזה בין משהו שמנוהל לאומית לבין זה שכל רשות בוחרת בפתרונות שמתאימים לה, ובעצם מייצרת מצב שבו במקום אחד יהיו שוברי גלים, במקום אחד גיאוטיובים, אלו ישפיעו לכאן, אלו ישפיעו בדרך אחרת.

גלית שאול: אין שום ראייה לאומית, זה בלתי נתפס.

יעל רון בן משה: מערכתית לאומית.

יעל רון בן משה: מצטרף אלינו חבר הכנסת פרופ' אלון טל, תסדיר נשימה, ונעבור אליך.

יעל רון בן משה: אילן לביא, מנכ"ל החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון; ואחריו – אופיר פינס ממרכז השלטון המקומי, יו"ר פורום רשויות החוף.

יעל רון בן משה: אילן, בבקשה.

אילן לביא: שלום וברכה, בחודשיים האחרונים אני המנכ"ל של החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון.

אילן לביא: זאת חברה שפועלת תחת החברה להגנת הסביבה.

אילן לביא: מכיוון שאת רוב ראשי הערים שיושבים פה בדיון פגשתי אישית לדיוני חירום, אז אני רוצה להצטרף לתחושה, שזאת למעשה המציאות שאנחנו חושבים, שהמצוק נמצא במצוקה.

אילן לביא: גם תהליך הפתרונות שאנחנו רוצים להגיע אליו מהר מורכב, כי הוא נוגע גם בהמון המון היבטים סטטוטוריים, המון היבטים סביבתיים, וכמובן תקציביים.

אילן לביא: מדינת ישראל החליטה לחלק את האחריות על ההגנה על המצוק בין הים לבין היבשה – כאשר החברה שאני עומד בראשה אחראית על ההגנות הימיות, ואני אפרט כמה דברים שעשינו ממש לאחרונה – והשאירו את ההגנות היבשתיות לראשי הערים.

אילן לביא: רק אתן דוגמה משבוע שעבר אחרי דוח הנדסי שביצענו על בית חלקין, כי אנחנו כחברה ממשלתית וגם מייעצים לרשויות על הגנות יבשתיות, בפעולה מהירה הגעתי לראש העיר, והוא מייד הנחה לעצור את הסכנה הבטיחותית.

אילן לביא: אבל מחר בבוקר הוא צריך להתחיל לטפל במקום, ותהליך התקצוב של ההמלצות שאו-טו-טו נשלח לו יהיה ארוך.

אילן לביא: מכיוון שמדובר פה למעשה בשתי זרועות, שלא תמיד מדברות אחת עם השנייה, אז יש חשש שלא נצליח להגיע לפתרונות שכולנו כל כך רוצים.

אילן לביא: מבחינת החברה הממשלתית, אני רוצה לספר לכם בדקות האלה לפחות על שלושה פרויקטים שקורים.

אילן לביא: בימים האלה אנחנו מזינים חול בבת ים כדי להרחיק את קו החוף ולעבות אותו כדי למנוע נסיגת חוף, קריסה של מצוקי הים בבת ים.

אילן לביא: זה לא אירוע מושלם, כי אין לנו הגנה ימית, אבל חשבנו שזה דחוף.

אילן לביא: וזה כלי שנצטרך לבצע יותר ויותר במצבי חירום עד שנשלים את ההגנות הימיות, ונתייחס גם כמובן לעמק חפר.

אילן לביא: הדבר השני שקורה זה הגנה קבועה.

אילן לביא: הגנות קבועות בנתניה, תהליך של כמעט 15 שנה להקמת 12 שוברים.

אילן לביא: אנחנו לקראת סיומו של הראשון.

אילן לביא: בתוך שנה עד שנה וחצי נסיים את כל 12 השוברים.

אילן לביא: אנחנו חושבים שזה ייתן מענה.

אילן לביא: זה יגובה כמובן גם בהזנת חול.

אילן לביא: הפרויקט הנוסף שסיימנו לאחרונה זה פרויקט הגנות באשקלון, גם הגנה קבועה.

אילן לביא: שיקמנו שם שובר גלים חשוב מול המצוק, אגב, המסוכן ביותר בארץ.

אילן לביא: ובמקביל, אנחנו עושים תחזוקה להגנות הזמניות ששמנו בצורת גיאוטיובים מול הגנת החוף.

אילן לביא: יש לנו תוכניות להמשיך ולהרחיב את הפעולה, חלקן מתוקצבות בשלב א', חלקן עלו לתקצוב לשלב ב', כמו הרצליה ובת ים.

אילן לביא: אנחנו מקווים ומצפים שהמשרד להגנת הסביבה, שאנחנו עובדים איתו כמובן בתיאום ובשיתוף פעולה מלא, גם ידע לקחת את זה קדימה לאוצר ולתקצב לנו את השלב השני כדי שנוכל לתת לראשי הערים, שמדברים פה מדם ליבם, תוכנית רב-שנתית להשלמה של הגנות על המצוקים.

אילן לביא: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים.

אילן לביא: רק השנה איבדנו 40,000 קוב של מצוק.

אילן לביא: מדובר באלפי אלפי דונמים.

אילן לביא: גם כלכלית יש לזה המון המון ערך.

אילן לביא: אני מדבר גם על סכנת בטיחות, גם סכנה כלכלית, וגם סכנה סביבתית, וכנראה שזה ילך ויגבר.

אילן לביא: ההבנה שלנו שמשבר האקלים, כמו קורונה, לא מתחשב בכוונות שלנו, רק במעשים שלנו.

אילן לביא: במצב הים, גובה הים עד 2050 צפוי לעלות מעל חצי מטר.

אילן לביא: מדובר בכמעט כניסה של עוד חמישה מטר פנימה.

אילן לביא: אז כל מי שיש לו חוף של עשרה מטר שנשאר לו, צפוי כנראה לא להשתמש בו גם בקיץ ולא רק בסערות חורף.

אילן לביא: זאת נקודה ראשונה.

אילן לביא: נקודה שנייה, לגבי העלייה בתדירות של הסערות, כנראה שאנחנו מדברים על עלייה שבין 30% ל-40% יותר סערות, וגם חומרתן תעלה לפחות בין 80 סנטימטרים ל-1.3 מטר.

אילן לביא: אני מתבסס פה על נתונים שהם עוד לא מהדו"ח האחרון שהגיע, אבל הם מראים שקצב ההכאה של הים על המצוק הולך וגובר.

אילן לביא: אני חושב שארגז הכלים שקיים היום, ואני לא מדבר דווקא על תקציב, שנותן לי התמודדות עם המצוקים, חייב להתעדכן.

אילן לביא: קצב הוועדות, קצב התכנון, שתלוי חלקו בנו וחלקו לא בנו, בגלל כל המורכבות של הטיפול, למעשה בשלושה סוגים – זה ים, שיש לו את המורכבות שלו; זה חוף שיש לו את המורכבות שלו; וזה מצוק.

אילן לביא: ובטח בחלוקת סמכויות.

אילן לביא: אז אנחנו נמצאים פה כנראה באירוע ארוך.

אילן לביא: וכמו שהוועדה הזאת מבינה, וכמו שהמשרד להגנת הסביבה מבין, וכמו שאנחנו מבינים, הזמן לא פועל לטובתנו.

אילן לביא: אני רוצה להגיד משהו לד"ר גלית שאול, ראשת המועצה.

אילן לביא: סיירתי שם בשטח יחד איתה ועם צוותה.

אילן לביא: נקודתית הייתי ממליץ לוועדה להמליץ למשרד הפנים לתקצב ומהר את המשך החומה היבשתית שהם התחילו לעשות.

אילן לביא: זה משהו פרקטי למחר בבוקר.

אילן לביא: יש את כל ההיתרים.

אילן לביא: מה שלא נבצע עכשיו בעוד שנתיים יעלה לנו הרבה יותר.

אילן לביא: אני אתן דוגמה.

אילן לביא: בבית חנקין לפני ארבע שנים היו צריכים חומה יבשתית.

אילן לביא: היא בוצעה על בית הנופש באולגה.

אילן לביא: בבית הנופש באולגה היא עומדת יציב.

אילן לביא: מכיוון שסחבו כמעט ארבע שנים את התקצוב של הקיר בבית חנקין הגענו למצב שהמצוק שם בסכנת קריסה מיידית, מהווה סכנה בטיחותית דחופה, ונכון לעכשיו זה יעלה עוד הרבה יותר כסף לראש העיר כדי לתקן את המצב.

אילן לביא: אנחנו פועלים כדי לזרז את ההמלצות, אבל מה שלא מתוקצב עכשיו ומהר יעלה הרבה יותר בעתיד.

אילן לביא: התחושה של הבהילות שאני משדר פה לוועדה היא לא תחושת בטן, היא מבוססת על הדוחות שאנחנו מקבלים.

אילן לביא: אני אעדכן את הוועדה שלא מכירה על דוח נוסף ששלחתי לראש מועצת גן רווה ממש שלשום על סכנה ברורה ומיידית, על ההתמוטטות המצוק בפלמ"חים.

אילן לביא: שם אין לנו מסעדה, אבל יש שם אלפי אנשים שנמצאים בתוך המערות לאורך החוף, עושים מסיבות באוהלים, אין גידור, אין שילוט, וככל שהחוף יותר צר ככה ציבור נצמד יותר ויותר למצוק.

יעל רון בן משה: אילן, תודה רבה על ההתייחסות.

יעל רון בן משה: חבר הכנסת להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אילן, תודה רבה על ההתייחסות.

יוראי להב-הרצנו: בדיון האחרון בוועדת הפנים ב-25 באוגוסט 2020 אמר ראש תחום פרויקטים במשרד ראש הממשלה, שמו כפיר מצוינים, הוא הודיע כי המשרד שלו, משרד ראש הממשלה, "ייבחן את ההמלצה להעביר את מלוא הסמכויות ולהעניק את הכלים לחברה", שאתה עומד בראשה, שאתה מנהל אותה.

יוראי להב-הרצנו: אתה מכיר בחינה כזאת?

יוראי להב-הרצנו: מישהו שוחח איתך ממשרד ראש הממשלה?

יוראי להב-הרצנו: אתה מכיר איזשהם תהליכים להעביר אליך סמכויות?

יוראי להב-הרצנו: תקציבים?

יוראי להב-הרצנו: כלים נוספים?

יוראי להב-הרצנו: אתה מדבר על דיוני חירום שביצעת בתקופה האחרונה.

יוראי להב-הרצנו: המילה "חירום" מכניסה אותי לחרדה גדולה, ולכן אני תוהה האם מה שכפיר מצוינים אמר בדיון קרה, חלקו?

יוראי להב-הרצנו: במלואו?

אילן לביא: אני בהחלט מודע לכוונה של מחלקת התכנון במשרד ראש הממשלה, שרצתה לבחון, בחנה את השילוב של ההגנות היבשתיות והימיות.

אילן לביא: בשלב זה לא אנחנו ולא המשרד להגנת הסביבה – וסתיו פה תוכל להתייחס – לא קיבלנו את העבודה.

אילן לביא: אני רוצה לציין בפני הוועדה שאנחנו נמצאים בנקודה חשובה לחברה.

אילן לביא: החברה מסיימת בימים אלה שמונה שנות פעילות, אחרי שלוש שנות הקמה ועוד חמש שנות פעילות בפועל, ונמצאת למעשה על השולחן לבחינת פעולותיה, שיוכה המשרדי.

אילן לביא: יכול להיות שזאת הזדמנות טובה להסתכלות מערכתית, ולתת מענה אמיתי לציבור, קודם לראשי הערים ולמדינה, כדי שנתייחס למקום ולמצוקים.

יוראי להב-הרצנו: אילן, אני מתנצל שאני קוטע אותך, פשוט לא הבנתי את התשובה.

יוראי להב-הרצנו: עברה שנה מאז שכפיר מצוינים ממשרד ראש הממשלה הצהיר שהם עושים התייעצות או בוחנים איך לחזק אותך בסמכויות, תקציבים וכלים.

יוראי להב-הרצנו: האם במהלך השנה האחרונה חוזקת בתקציבים, כלים, או באיזשהו אמצעי שיאפשר לך לבצע את הפעילות שלך לטובת חיזוק המצוקים היבשתיים?

יוראי להב-הרצנו: זה שאלה של כן או לא.

אילן לביא: אני חודשיים מנכ"ל, והתשובה היא שעדיין לא קיבלנו את ההחלטה ואת המשאבים כדי לטפל גם בנושא החוף, בנושא היבשה.

אילן לביא: החברה הציגה את עמדתה, שבמידה ויינתנו למשאבים וכלים היא תוכל גם לעשות את זה בהתאם להחלטת הממשלה.

יעל רון בן משה: בסדר גמור.

יעל רון בן משה: אופיר פז פינס, בבקשה, יושב-ראש פורום רשויות החוף במרכז השלטון המקומי, ושר הפנים לשעבר.

אופיר פז פינס: תודה רבה.

אופיר פז פינס: הסיטואציה היא מאוד מאוד לא פשוטה כרגע.

אופיר פז פינס: כפי שמנכ"ל החברה אמר, לא ברור בכלל האם החברה הזאת תשרוד, האם רוצים לפרק אותה, האם רוצים להטמיע אותה בחנ"י, חברת נמלי ישראל במשרד התחבורה, ולהעביר אותה מהמשרד להגנת הסביבה למשרד התחבורה.

אופיר פז פינס: קטע לא פשוט.

אופיר פז פינס: צריך ללמוד אותו.

אופיר פז פינס: אני לא יודע מה המשמעויות שלו, אבל אין ספק שהוא כרגע מכניס אותנו לסחרור לא טוב.

אופיר פז פינס: למה?

אופיר פז פינס: משום שאנחנו רצינו – כשאני אומר אנחנו זה רשויות החוף בישראל, שבעצם תומכות בהצעת משרד הפנים – לאחד את כל פעילות הצלת המצוק, גם היבשתי וגם הימי, תחת קורת גג אחת של החברה להגנת המצוק שנמצאת במשרד להגנת הסביבה.

אופיר פז פינס: אם המשרד להגנת הסביבה לא רוצה את החברה ורוצה להעביר אותה למשרד התחבורה, אני אומר בסוגריים, דבר שנראה לי מוזר ותמוהה, אבל כנראה שזה באמת המצב, אז צריך לראות מה המשמעות של הדברים האלה.

אופיר פז פינס: צריך להבין מה המשמעות של העברת החברה לחנ"י, לחברת נמלי ישראל, האם זה יהיה בסדר עדיפויות של חנ"י, האם חנ"י תהיה מוכנה לקלוט גם את הפעילות היבשתית.

אופיר פז פינס: אלו שאלות מאוד מאוד גדולות, שכרגע אין לי פתרון להן.

אופיר פז פינס: אבל מה שכן, ואת זה חברי הוועדה צריכים לדעת, נכון לרגע זה התקציב של הפעילות היבשתית בתחום המצוקים נמצאת במשרד הפנים.

אופיר פז פינס: אלא מה?

אופיר פז פינס: הסעיף הזה לא מתוקצב גם בהצעת התקציב החדשה של ממשלת ישראל, לפי מיטב ידיעתי.

אופיר פז פינס: הנושא הזה לא מתוקצב.

אופיר פז פינס: הוא צריך להיות מתוקצב בהיקפים של מאות מיליונים, והוא לא תוקצב, הוא לא קיים.

אופיר פז פינס: זאת הפקרות בעיניי.

אופיר פז פינס: זה חוסר אחריות מדרגה ראשונה.

אופיר פז פינס: אנשים כבר נהרגו תחת המצוקים האלה.

אופיר פז פינס: מצוקים התמוטטו ויש לזה השלכות סביבתיות, חברתיות, כלכליות, אנושיות, כל ההשלכות שבעולם.

אופיר פז פינס: זה דבר שמשפיע על כלל הציבור בישראל, על 15 רשויות חוף מתוך ה-20.

אופיר פז פינס: ומדינת ישראל, ממשלת ישראל משום מה חושבת שזה דבר שלא ראוי לתקצוב.

אופיר פז פינס: ולכן אנחנו עדים היום לדיון על עמק חפר, ששם באמת היה חסר גרוש ללירה.

אופיר פז פינס: באמת תקציבים זעומים באופן יחסי כדי לפתור בעיה בעמק חפר.

אופיר פז פינס: וזה המצב לאורך כל הקו, בנתניה, בחוף שרון, באשקלון, ובתל אביב, לאורך כל המצוק.

אופיר פז פינס: לכן הבקשה שלנו מהוועדה זה לפנות לממשלה, למשרד הפנים בעיקר, ולמשרד האוצר, בדרישה להחזיר את התקציב ולתקצב את הסעיף של טיפול בהתפוררות המצוק היבשתי, לפני שהנושא הזה מגיע להכרעת הכנסת.

יעל רון בן משה: תודה רבה, אופיר.

יעל רון בן משה: חבר הכנסת פרופ' אלון טל; ואחריו – הנציגים של המשרדים הממשלתיים שאיתנו.

אלון טל: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, קודם כל לפני שנתחיל אני רוצה לציין את תרומתה של המהנדסת הילה ארנרייך לנושא הזה, שעמדה בראש החברה עד לפני חודשיים ועשתה רבות לחזק את המערכת, לבנות אותה, לחשוב.

אלון טל: מדובר בעובדת ציבור מרשימה ביותר, ואני חושב שכולנו חייבים לה תודה גדולה מאוד.

אלון טל: אני מקווה שהיא מצטרפת לדיון, אבל אם לא אז צריך למסור לה שהוועדה מצדיעה לה.

אלון טל: לגופו של עניין, אני עוקב אחרי הסיפור הזה לא מאתמול, ומדובר בסיפור בעייתי ביותר.

אלון טל: יש בעיה פיזית שבמצבים נורמליים היינו אומרים: יאללה, בואו נוותר על המצוק.

אלון טל: הרי בקליפורניה יש כמה מצוקים דומים, ופשוט הסתכלו על העלות, ואמרו שעם כל הכבוד וההכרה בזכות הקניין, יש לפנות את האנשים האלה.

אלון טל: בוודאי ובוודאי גם אם עכשיו נמצא את הפתרון, ואני בסופו של דבר תומך בהמלצתו של אופיר פינס פז, שינוי האקלים יכריע אחרת.

אלון טל: בסופו של דבר אירועי קיצון, רוחות חזקות, עלייה במפלס הים, יעשו את שלהם, ואת הבתים האלה יצטרכו לפנות.

אלון טל: מה הבעיה פה?

אלון טל: הבעיה שמדובר בבית ינאי.

אלון טל: יש שם בתים ששוויים מוערך ב-30 מיליון שקל כל אחד, יש הרבה כאלה.

אלון טל: זאת אחת השכונות היוקרתיות, לפחות מבחינת נדל"ן, היקרות ביותר בארץ.

אלון טל: ולכן, יש איזו תחושה מוזרה שמדינת ישראל משקיעה כל כך הרבה כסף כדי להציל קומץ בתים של אנשים אמידים.

אלון טל: אני שם את זה על השולחן כי אני חושב שאי-אפשר להתעלם מזה.

אלון טל: יחד עם זאת, אני חושב שבמדינת ישראל, שמכפילה את עצמה מבחינת האוכלוסייה כל 30 שנה, החלופה של אי התערבות כרגע היא בעצם סגירת חוף שמיליון אנשים באים לבקר בו, ואנחנו צריכים להרחיב את החופים המוסדרים.

אלון טל: הרי הצפיפות בחופים הפכה להיות באמת מכה.

אלון טל: ולכן, לדעתי, צריך באמת ללכת עם ההמלצה לתקצב את זה.

אלון טל: אבל כן הייתי פונה שוב – והבנתי שהייתה פנייה כזו לפני כמה שנים והיא נענתה בשלילה – לציבור חייב לצאת משהו מזה.

אלון טל: אני מבין את הרצון של תושבי בית ינאי ליהנות מהפרטיות והשקט וכו', אבל אם מדינת ישראל הולכת להסדיר להם את בעיית המצוק בהיקף של 120 מיליון ש"ח, אנחנו חייבים לתת איזשהו פארק ציבורי, מצפור, אולי ירידה באיזשהו משעול או שביל הליכה אל הים.

אלון טל: אני מציע כדי שאנחנו הציבור נרגיש שמגיע לכל אזרח לחיות בסביבה בטוחה, והיום זה באמת מסוכן.

אלון טל: אני אפילו דואג יותר לאנשים למטה מאשר למעלה, אבל זה מסוכן לכולם, וחייבים להסדיר את זה.

אלון טל: אבל כאשר באה מדינת ישראל ובאמת מתערבת, בואו נסתכל על הצרכים הכלליים, וזה כולל לדעתי גם נגישות גבוהה יותר לחוף.

אלון טל: זה מה שאני חושב.

יעל רון בן משה: מייד ראשת המועצה תתייחס לסוגיית בית ינאי.

יעל רון בן משה: חשוב לי להגיד למי שלא היה איתנו כל הדיון או למי שפספס שמדובר בנושא לאומי.

יעל רון בן משה: היה איתנו בדיון גם ראש עיריית חדרה, שנמצא במצוקות סביב הדבר הזה, נציגים מנתניה, מאשקלון, מערים נוספות.

יעל רון בן משה: זה לא נושא נקודתי.

יעל רון בן משה: נכון שראשת המועצה מובילה את זה, ויישר כוח על-כך, אבל הדיון רחב יותר.

יעל רון בן משה: בבקשה, ראשת המועצה.

חיזקי סיבק: יושבת-הראש, זה לא בית ינאי.

חיזקי סיבק: הדיון הוא לא על בית ינאי.

יעל רון בן משה: הינה, התייחסות מסודרת.

גלית שאול: אתייחס לזה.

גלית שאול: קודם כול צריך להגיד שאנחנו באמת עוסקים בנושא בכל מדינת ישראל, לא רק בעמק חפר.

גלית שאול: אגיד משהו לגבי תושבי בית ינאי, הם תושבים כמו בכל מקום אחר.

גלית שאול: אני לא מוכנה בכלל לשמוע שביתם שווה יותר או פחות אז מגיע להם זכות כזו או אחרת לבטיחות.

גלית שאול: החוף בבית ינאי פתוח לציבור הרחב, הוא חינמי.

גלית שאול: אני חושבת שהוא החוף היחידי במדינת ישראל שלא משלמים בו גם על חניה.

גלית שאול: אולי יש עוד אחד כזה.

גלית שאול: אם תיסעי צפונה או דרומה ותשימי בכחול לבן גם תשלמי כסף על חניה, בבית ינאי אין את הדבר הזה, המקום הזה נגיש ואפשרי.

יעל רון בן משה: גם במטה אשר לא משלמים על חניה.

גלית שאול: גם במטה אשר.

גלית שאול: אז יש כמה כאלו, ובדרך כלל זה במועצות האזוריות.

יעל רון בן משה: נכון, שפותחות שעריהן לכלל הציבור, וזה בסדר גמור.

גלית שאול: בבית ינאי אין שום פגיעה בזכות הציבור.

גלית שאול: להפך, הדאגה הרבה שלי נובעת לא מאותם בתים שנמצאים למעלה, שגם להם אני דואגת, הדאגה הרבה שלי מאוד היא לאותם 2 מיליון איש שמבקרים בחופים שלנו.

גלית שאול: הם לא תושבי עמק חפר, אבל אני דואגת גם להם, ל-2 מיליון איש שעוברים מתחת למצוקים האלו, מבלים שם, נמצאים.

גלית שאול: מי שרוצה להסתובב בחופים שלנו ישאל, יעבור, כמו שאני עושה, אני מסתובבת בחופים עם המתנדבים, אנחנו בודקים.

גלית שאול: חיזקי בדיוק כמוני, כשאנחנו שואלים אנשים מאיפה אתם סיכוי של אחד לעשר שיגידו שהם מעמק חפר.

גלית שאול: בדרך כלל הם מגיעים מתל אביב, מירושלים, מכפר סבא, מכל מקום בארץ, לא בהכרח מעמק חפר.

גלית שאול: הזכות של תושבי עמק חפר, אגב, לחיים ולבטיחות זהה לשל כל תושבי מדינת ישראל.

גלית שאול: אנחנו יושבים פה היום בכנסת לא בגלל שזאת בעיה של עמק חפר, בגלל שזאת בעיה של כל תושבי מדינת ישראל.

גלית שאול: לא ייתכן שנידרש לארח אצלנו בחופים ללא עלות למעלה מ-2 מיליון אזרחיות ואזרחים חינם אין כסף, ואנחנו גם נהיה אחראים לשלומם.

גלית שאול: אנחנו לא יכולים להיות אחראים לשלומם בהקשר הזה, ולכן אנחנו מעבירים חזרה את סוגיה הזאת.

גלית שאול: וכולם מבינים, הסוגיה הזאת לאומית, היא לא סוגיה של עמק חפר.

יעל רון בן משה: תודה רבה, ראשת המועצה.

חיזקי סיבק: היושבת-הראש, רק הערה עובדתית לחבר הכנסת טל.

חיזקי סיבק: הדיון בעמק חפר הוא לא דיון על בית ינאי.

חיזקי סיבק: כמי שמבלה הרבה מאוד בחופי הים שלנו - - -

גלית שאול: חיזקי, יחשבו שאתה לא עובד.

גלית שאול: האחריות שלך היא החופים.

חיזקי סיבק: יודעים שבעמק חפר מבלים.

חיזקי סיבק: הינה, חבר הכנסת טל יודע את זה.

חיזקי סיבק: רק להעיר לגבי הדבר הזה, בחורף האחרון לא הייתה נקודה מבית ינאי בצפון ועד חוף בלו ביי, שזה הגבול שלנו עם נתניה בדרום, שלא הייתה בו התמוטטות.

חיזקי סיבק: זה כולל את בית ינאי, וזה כולל את נעורים, וזה כולל את צוקי ים, וזה כולל את שושנת העמקים.

חיזקי סיבק: בכל רצועת החוף המצוקים שלנו בחורף האחרון קרסו.

חיזקי סיבק: זה מביא אותנו לעוד נקודה, כי אנחנו מקיימים פה דיונים ודיונים ודיונים, אנחנו מסיימים כרגע את חודש אוגוסט, שהוא חודש של ים יחסית בין סוער לנורמלי, נכנסים לשלושה חודשים של ים נמוך, שזה ספטמבר, אוקטובר, נובמבר, וזהו, מתחיל החורף הבא.

חיזקי סיבק: בחורף הבא אנחנו כבר יכולים לצפות להתמוטטויות הבאות.

חיזקי סיבק: כלומר, אם צריך לעשות משהו צריך להתחיל אותו עכשיו.

גלית שאול: ומה יהיה באוגוסט?

גלית שאול: נשב פה שוב ונדבר?

יעל רון בן משה: בבקשה, סתיו גילוץ מהמשרד להגנת הסביבה.

סתיו גילוץ: בוקר טוב לכולם, אני מלווה את החברה הממשלתית להגנת מצוקי חוף הים התיכון באופן שוטף.

סתיו גילוץ: החברה היא זרוע הביצוע של המשרד להגנת הסביבה, ואילן הציג יפה את כל עבודת החברה.

סתיו גילוץ: בזמן שאנחנו מדברים החברה פועלת בשטח ומקימה הגנות ימיות.

סתיו גילוץ: אני רוצה להתייחס לנקודת ההפרדה באחריות בין ההגנות היבשתיות להגנות הימיות, שנדונה כבר שנים רבות בממשלה.

סתיו גילוץ: יש סדרה של החלטות ממשלה שקובעות את ההפרדה הזאת כעניין של מדיניות.

סתיו גילוץ: צריך להבין שזאת לא החלטה שהתקבלה באופן שרירותי.

סתיו גילוץ: זאת הייתה העמדה של הדרגים המקצועיים בממשלה כדבר הנכון לעשות, וזאת גם עמדת המשרד, כי לרשויות המקומיות יש את הכלים המתאימים והסמכויות המתאימות ביותר לעשות את הדבר הזה.

סתיו גילוץ: ואם באמת השאלה היא של התקצוב, וגם לזה יש התייחסות בהחלטות הממשלה, משרד הפנים ומשרד האוצר צריכים לתת לזה מענה.

סתיו גילוץ: אנחנו מכירים את המצב בבית ינאי, בבית חנקין.

סתיו גילוץ: החברה שבאחריות המשרד מתוקצבת ויש לה מעל 100 מיליון שקלים כרגע בהתחייבויות לביצוע עבודות, והיא גם מקדמת תכנון לפי סדר עדיפות שהמשרד קובע יחד איתה.

סתיו גילוץ: וגם לצד זאת אנחנו מבינים את הרצון לזרז את ההגנות היבשתיות.

סתיו גילוץ: אבל צריך להבין שכל פעולה, לכל מבנה ימי יש השלכות סביבתיות מאוד משמעותיות, וצריך בזהירות הנדרשת לבחון כל דבר כזה כדי לא ליצור נזקים במקומות אחרים.

סתיו גילוץ: אלו הדברים שרציתי להוסיף לדיון.

יעל רון בן משה: סתיו, תודה.

יעל רון בן משה: האם את מכירה את הדוח שנכתב ברשות החברות הממשלתית לגבי החברה להגנת מצוקי הים?

סתיו גילוץ: כן, זה דוח שנכתב בשיתוף בינינו לבין רשות החברות הממשלתיות.

סתיו גילוץ: אנחנו סבורים שהחברה היא חברה מצוינת, היא עובדת מאוד טוב, וזאת לא הסוגיה.

סתיו גילוץ: מבחינת היכולות של המשרד להגנת הסביבה אנחנו סבורים שנכון יותר שהיא תעבור לגוף שיש לו את המומחיות והניסיון בטיפול בים.

סתיו גילוץ: הדוח מוכן, אך הוא עדיין נמצא בדיונים בתוך הממשלה.

סתיו גילוץ: עוד אין לנו תשובות לגבי עתיד החברה בעניין הזה.

יעל רון בן משה: האם ניתן לראות את הדוח?

יעל רון בן משה: פשוט ניסיתי גם במסגרת תפקידי כיושבת-ראש ועדה, כחברת כנסת, לצערי, לא הצלחתי להשיג אותו.

סתיו גילוץ: אני אבדוק עם הקולגות שלי ברשות החברות.

סתיו גילוץ: מבחינתנו אין בעיה.

יעל רון בן משה: אם הבנתי נכון, אתם הגוף שהזמין את העבודה, גם אם היא בוצעה על ידי רשות החברות הממשלתיות.

יעל רון בן משה: אני מבקשת להעביר אליי ולחברי הוועדה את הדוח בהקדם, נוכח הדברים הקשים שנאמרו כאן.

יעל רון בן משה: אני אתייחס לזה גם בסיכום דבריי.

סתיו גילוץ: נכון.

סתיו גילוץ: אני רק רוצה להבהיר שהדברים הקשים לא קשורים בהכרח בדוח.

סתיו גילוץ: הדוח מטפל, בודק סוגיה מקצועית אחרת, איזה משרד נכון שיטפל וילווה את הנושא.

יעל רון בן משה: זאת אחת הנקודות המרכזיות של הדיון הזה שעולות פה, ואתייחס לזה בסיכום דבריי.

יעל רון בן משה: אופיר פינס, בבקשה, התייחסות.

אופיר פז פינס: אם שמת לב, גברתי היושבת-ראש, משרד הפנים רוצה להעביר את תפוח האדמה הלוהט שנקרא "מצוקים" למשרד להגנת הסביבה, והמשרד להגנת הסביבה מתנדב להעביר אותו למשרד התחבורה.

אופיר פז פינס: איזה יופי, באמת אנשים נאצלים.

אופיר פז פינס: אף פעם לא ראיתי משרדי ממשלה שכל כך בחפץ לב ובהתלהבות מוכנים לוותר על סמכויותיהם.

אופיר פז פינס: אני מציע לוועדה לקחת את הדברים האלה בחשבון.

אופיר פז פינס: יש כאן בעיה מאוד מאוד קשה.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

יעל רון בן משה: נציג משרד הפנים, אני אשמח לשמוע את התייחסותכם.

יעל רון בן משה: בוקר טוב, סיון, מה נשמע?

סיון להבי: בוקר טוב.

סיון להבי: שלום לחברי הוועדה, נתחיל בברכות לחברת הכנסת רון משה, שעבדנו גם בעבר ביחד בגליל המערבי.

יעל רון בן משה: תודה רבה.

סיון להבי: אגיד את זה בפשטות מאוד גדולה, אני מתנצל אבל אני חושב שהדיון הזה יירשם בכנסת כעוד אחד מסדרת דיונים ארוכים שקיימנו, אבל יש פה איזשהו מצב שכנראה שעד שלא יקרה אסון לאומי שיככב בכותרות, תשומת הלב של הממשלה לא תהיה מספיק ערה לבעיה שיש במצוק החופי.

סיון להבי: זה קצת מזכיר לי דיונים שהיו לנו על תקציבי הכבאות לפני אסון הכרמל, זה מזכיר לי דיונים שהיו לנו על הסדרה של נחל הגעתון בנהרייה לפני ההצפה הגדולה שהייתה שם, ולפני אסון זליגת הזפת לחופי ישראל.

סיון להבי: אני יכול להמשיך ולהגיד עוד ועוד מקרים שתשומת הלב הממשלתית, האוצרית, הציבורית, לנושא כזה לא תופסת את הכותרות.

סיון להבי: אני מתחבר לטון של הדברים של אופיר פינס.

סיון להבי: אני חושב שהטון הזה מביע תסכול, וזאת באמת הנקודה המרכזית שצריכה להטריד אותנו.

סיון להבי: אני מתחבר למה שאמר אילן, לדעתי הבעיה היא לא בהכרח תקציב, מכיוון שאנחנו ב-2018 גייסנו 60 מיליון שקל לרשויות המקומיות, ולצערנו הכספים עדיין לא נוצלו, בחלקם אפילו לא פירורים מזעריים.

גלית שאול: סיון, אתה יודע שניצלתי את כולו, את כל ה-4 מיליון שלנו, וביקשנו עוד, ולא קיבלנו.

יעל רון בן משה: סליחה, סיון.

סיון להבי: יעל, את יודעת שאדייק.

סיון להבי: לא אתחמק מאף שאלה, רק אני רוצה לדייק את הדברים שאני אומר.

סיון להבי: נכון לרגע זה כשאני פותח את המערכת הבוקר, מתוך 60 מיליון שקלים הניצול הוא מאוד נמוך, כולל של המועצה האזורית עמק חפר.

סיון להבי: ואני כבר אומר שייתכן שעוד דקה וחצי הדיווחים יגיעו אליי ואני אראה שעמק חפר באמת ביצעה את התקציב במלואו.

סיון להבי: אבל כרגע הביצועים עם מימוש מאוד נמוך של מעט מעל 10%, ואני מקווה שבשטח הביצוע הוא במצב יותר טוב.

סיון להבי: גם אגיד מה קרה שהכסף מאז 2018 לא יוצא.

סיון להבי: ההערכה שלי היא שחסרה פה מומחיות.

סיון להבי: הממשלה באמת בצורה שאולי לא הייתה נכונה העבירה את האחריות לרשויות המקומיות.

סיון להבי: הרשויות המקומיות עוסקות בהרבה מאוד תחומים, אבל הן לא מומחיות בחיזוק של מצוקים.

סיון להבי: זאת באמת מומחיות שצריך להידרש אליה, צריך להביא מהנדס מיוחד שיודע לתת את הפתרון הנכון, ולתמחר אותו ולהציג אותו.

סיון להבי: צריך להיות גם ערים לזה.

סיון להבי: באמת שאני מאוד מעריך את גלית שאול שמוצאת מזמנה, שעוסק בכל כך הרבה נושאים, להתרכז בנושא הזה שהוא בכלל נושא לאומי.

סיון להבי: היא מייצגת פה פורום גדול של רשויות, והיא עושה את זה היטב גם בכלל בכל נושא חופי הרחצה, שיש הרבה מה לדבר עליו, ולא בהכרח הבעיה היא תקציבית.

סיון להבי: ולכן אני חושב שהפנייה שלנו, וציטטתם פה גם גורמים ממשרד ראש הממשלה, למצוא לטיפול במצוק החוף היבשתי משרד ממשלתי שיודע להיות עם היד על הדופק יום יום, שעה שעה, ולתת לזה מענה.

סיון להבי: הרשויות המקומיות לא יוכלו להיות קשובות לנושא הזה.

סיון להבי: רק מישהו שייקח את זה על עצמו, כמו החברה הממשלתית לטיפול בצד הימי או גוף אחר שידע להוביל את התהליך הזה, יוכל באמת להראות תוצאות בשטח.

סיון להבי: חיכינו לקבל את דוח מבקר המדינה, חשבנו שתהיה שם קול צעקה גדולה ושהארץ תרעד.

סיון להבי: בסוף יצא דוח שלטעמי לא מציג את הנושא הזה בצורה חריפה בה היה צריך להציג אותו, וגם הוא פורסם וחלף ולא עשה את העבודה הנדרשת.

סיון להבי: אתייחס לאמירה שאמר אופיר פינס בהקשר לסיכומים התקציבים העתידיים שלנו.

סיון להבי: כפי שידוע לכם תקציב המדינה טרם אושר בכנסת.

סיון להבי: הובלנו מהלך שבו יהיו למשרד הפנים מקורות כספיים כאלה ואחרים שיוכלו לסייע בהמשך התהליכים.

סיון להבי: אבל אני כבר אומר את זה בצורה מאוד ברורה, רשות שטרם מימשה את הכספים שהוקצו לה ב-2018 יהיה קשה להקצות לה תקציבים תוספתיים עד שהיא לא תממש את המסגרת התקציבית הקודמת.

סיון להבי: אסכם בזה שאגיד שאנחנו באמת בכל הזדמנות מעלים את הנושא הזה כנושא שהוא בנפשנו, נושא שבסוף לצערי ייגמר כנראה באובדן חיי אדם.

סיון להבי: לא בהכרח אנחנו מוצאים את אותו רצון לסייע לנושא הזה במשרדי ממשלה אחרים, והיינו שמחים שתהיה פה איזו הירתמות ממשלתית כוללת לטובת פתרון של חיזוק מצוק החופים.

יעל רון בן משה: תודה, סיון, תישאר איתנו בבקשה.

יעל רון בן משה: התייחסות של ראשת המועצה מעמק חפר לגבי הניצול התקציבי; ואחרי זה גם אני רוצה להתייחס.

גלית שאול: בעמק חפר תוקצבנו ב-4.1 מיליון.

גלית שאול: הפרויקט תוכנן, הושלם, בוצע.

גלית שאול: לא רק זה, גם ביקשנו עוד 2 מיליון כדי להמשיך ל-650 מטר, לא קיבלנו.

גלית שאול: ביקשנו עוד 200,000 שקל רק כדי להשלים את הצ'ופצ'יק הקטן כדי שבחורף הקרוב לא נהיה באיזושהי בעיה, גם את זה לא קיבלנו.

גלית שאול: אם אין ניצול שנראה במחשב אצל סיון זה כנראה עניין של דיווחים, לא עניין שהסכום לא נוצל.

גלית שאול: הוא נוצל במלואו.

גלית שאול: ואולי צריך לחשוב מי כן יכול לבצע ולהעביר לו את התקציבים שלא נוצלו.

גלית שאול: כרגע זה רק מוכיח את העובדה שלהשאיר את זה בידיים של הרשויות אולי זה לא נכון.

גלית שאול: אז אני מתחברת בזה לסיון לגמרי.

סיון להבי: רק אגיד במילה אחת, שאכן הוגשה פנייה מטעם מועצה אזורית עמק חפר לסיוע תקציבי נוסף, היא פשוט הוגשה במועד שלא היה תקציב מאושר.

גלית שאול: כל השנתיים וחצי האחרונות שאני ראשת מועצה אין תקציב מאושר.

חיזקי סיבק: גברתי היושבת-ראש, הדוגמה שנתנה ראשת המועצה לגבי ה-200,000 היא דוגמה קלאסית.

חיזקי סיבק: הושקעו 4 מיליון שקלים בבניית קיר ים, 100% של התקציב שהוקצה לנו.

גלית שאול: 4.1 מיליון.

חיזקי סיבק: 4.1.

חיזקי סיבק: בעקבות לקחים של החורף היה צריך להשלים בשני צדדים את קיר הים הזה ב-200,000 שקל, זה הכול.

חיזקי סיבק: על ה-200,000 מתנהלת תכתובת כבר לפחות חצי שנה, ואף אחד לא נותן.

חיזקי סיבק: עכשיו, מה יקרה?

חיזקי סיבק: גם לא ייתנו את ה-200,000; גם ייהרס מה שנבנה קודם ב-4.1; ואז הכול יעלה פי שלושה; ואז יקרה האסון; ואז יהיה את הכסף פי עשרה ממה שהיה צריך בהתחלה את ה-200,000 שקל.

חיזקי סיבק: זה מה שרואים כבר מעכשיו.

גלית שאול: ואנשים יאבדו את חייהם, שזה מעבר לכסף.

יעל רון בן משה: ברשותכם, אתייחס לדברים בשלב יותר מאוחר של הדיון.

יעל רון בן משה: הייתי רוצה לדעת, סיון להבי, מה התקציב שביקשתם לעניין לשנים 2021, 2022?

יעל רון בן משה: אם אתה יכול להגיד לנו.

יעל רון בן משה: פשוט עוד לא ראיתי את התקציב.

סיון להבי: בסיכום התקציבי של משרד הפנים אנחנו מקבלים איזושהי מסגרת שהיא מסגרת כוללת לכלל צרכי המשרד.

סיון להבי: סגרנו את זה בדיונים שנערכו בממשלה, ואנחנו עכשיו בתהליך של הצפת כלל הצרכים למנכ"ל המשרד כדי שהוא נוכל לעשות סדרי עדיפויות, ולתת את המענה לכל הצרכים שאנחנו נדרשים אליהם, שהם בהכרח גדולים מהתקציב שהועמד למשרד.

סיון להבי: אני לא יכול כרגע לנקוב בסכום ספציפי.

יעל רון בן משה: שאלה נוספת.

יעל רון בן משה: משרד הפנים הוא גם הרשות הממשלתית, הגוף הממשלתי שאחראי על חופי הרחצה בכלל.

יעל רון בן משה: בעצם כשאתה אומר להעביר את הטיפול במצוק הימי אתה אומר: אני נשאר עם החופים הרגילים.

יעל רון בן משה: איפה שיש אתגרים אני רוצה שמישהו אחר יטפל, או שלא הבנתי נכון.

יעל רון בן משה: לא שבחופים הרגילים אין אתגרים, אבל בכל זאת, מים קרים או מים חמים זה לא אתגר של חיי אדם.

סיון להבי: אני אומר דבר מאוד פשוט, אני רוצה שזה יקרה, וכדי שזה יקרה צריך מישהו שיש לו מומחיות, יש לו קשב, יש לו תקציבים, יש לו יעדים, והוא מונע על פי תפוקות.

סיון להבי: להטיל את זה על הרשויות המקומיות זה בעצם לזרוק, בנוסף לעשרות ומאות המשימות שיש לרשות מקומית, עוד משימה שנמצאת איפשהו בסדר עדיפויות נמוך של ראש הרשות, וזה לא יקרה.

סיון להבי: אם רוצים שזה יקרה מישהו ייקח על זה אחריות.

סיון להבי: לגבי חופי הרחצה, אני יכול להרחיב בנושא אם תרצי, אבל אני מציע שנשמור את זה לדיון נפרד.

יעל רון בן משה: הבנתי את תשובתך, הנקודה ברורה מבחינתי.

יעל רון בן משה: חשוב לי לציין בנושא הזה שמאוד יכול להיות שהמועצה האזורית עמק חפר מצטיינת בביצוע ובניצול התקציבים.

יעל רון בן משה: מהנתונים שהעבירו אליי הרשויות המקומיות אז זאת לא הרשות היחידה שמבצעת, פועלת ורוצה.

יעל רון בן משה: ואם יש רשויות שלא פועלות כך זה בוודאי הסמכות של משרד הפנים לבחון מה עושים עם הדבר הזה, ושלא תהיה סכנה לחיי אדם, מצד אחד.

יעל רון בן משה: ומן הצד השני, איך מנצלים את מלוא התקציבים שכבר הוקצו למשרד למטרה הזאת.

יעל רון בן משה: ואם יש רשות שמעוניינת ללכת עוד צעד קדימה בביצוע, עוד שני צעדים קדימה, אז אני לא רואה סיבה לשמור תקציבים מ-2018 כשאנחנו בשנת 2021 עבור רשויות שלא ביצעו את זה שלוש שנים.

יעל רון בן משה: וכנראה שאם לא היו להן כלים נוספים הן גם לא יוכלו לבצע.

יעל רון בן משה: וכן לעודד רשויות שנמצאות בתהליך הזה ומעוניינות להתקדם.

יעל רון בן משה: המשרד להגנת הסביבה, סתיו מעוניינת להתייחס פעם נוספת.

יעל רון בן משה: אני מבקשת, אם יש איתנו נציג של משרד האוצר אני אשמח לשמוע התייחסות.

יעל רון בן משה: סתיו; ולאחר מכן – משרד האוצר.

סתיו גילוץ: בהמשך לדבריו של סיון ממשרד הפנים, בנושא של המומחיות.

סתיו גילוץ: שיהיה ברור שתחום הטיפול במצוק זה תחום יחסית חדש בישראל, וגם אנחנו עם החברה הממשלתית כל הזמן לומדים וכל הזמן מנטרים את המצוק, ומבינים איזה פתרונות מתאימים לחוף ים תיכון בישראל.

סתיו גילוץ: יש הזדמנות באמת להעצים את הרשויות המקומיות.

סתיו גילוץ: יש מגמה עולמית - - -

גלית שאול: תודה.

גלית שאול: המילה להעצים על רשות מקומית – בטח אחרי שנתיים וחצי שאנחנו עוברים קורונה, ארבע מערכות בחירות, אין תקציב מדינה, אין כלום, אנחנו מתמודדים עם הכול – אני לא צריכה שיעצימו אותי, תודה, זה ממש לא העניין.

גלית שאול: מי שיש לו משימה מקצועית זה המשרד להגנת הסביבה שצריך להגן על הסביבה, זה העניין.

גלית שאול: אין לי בעיה לשכור את כל המומחים הכי טובים בעולם, אני אעשה את זה הכי טוב שאפשר.

גלית שאול: תביאו את הכסף אני אעשה את זה, זה הכול.

גלית שאול: אין לי 120 מיליון.

גלית שאול: מי שרוצה להביא לי את ה-100 מיליון שנמצאים בקופה של אילן, שיעביר לי אותם, אני מבטיחה לך שהם יבוצעו תוך שנה.

גלית שאול: זה הכול.

סתיו גילוץ: מצוין, אנחנו בדיוק באותה דעה בעניין הזה של התקציב.

יעל רון בן משה: אז יש סיכום.

יעל רון בן משה: סתיו, נשמח לפעולה אינטנסיבית להעברת תקציבים נוספים לרשויות המקומיות.

יעל רון בן משה: זה מה שהרשויות צריכות, ולא סיסמאות או המלצות להעצמה.

יעל רון בן משה: משרד האוצר, בבקשה, ידידיה.

יעל רון בן משה: אני מאוד מאוד אשמח, נציגי משרדי הממשלה, שתגיעו לכאן ככל שהגבלות הקורונה מאפשרות.

יעל רון בן משה: אתם פה מעבר לכביש או בגנרי, זה מאוד מאוד מקשה לנהל ככה דיונים ענייניים.

ידידיה גרינוולד: בסדר גמור.

ידידיה גרינוולד: תודה.

ידידיה גרינוולד: אתייחס פה לכמה נקודות שכבר נאמרו, סיון גם הזכיר, תקצבנו כבר עבור הנושא הזה עשרות מיליונים.

ידידיה גרינוולד: אני לא יכול להתייחס לרשות ספציפית, מה קצב הביצוע שם, אבל אנחנו רואים שבאופן כללי קצב הביצוע מאוד איטי.

ידידיה גרינוולד: לפני שבכלל מדברים על תוספת של הקצאת תקציבים צריך לראות שאנחנו מממשים את כל התקציבים שייעדנו לזה.

ידידיה גרינוולד: בנוסף, כמו שגם סיון הזכיר, רק לאחרונה נחתמו הסכמים תקציביים עם משרדים.

ידידיה גרינוולד: משרד הפנים יכול באמת לנהל את סדרי העדיפויות שלו ולראות איזה תקציבים הוא מקצה לצורך כך.

ידידיה גרינוולד: אבל דבר ראשון, כמובן שצריך לראות שתקציבים שכבר יועדו באמת ממומשים בפועל, שוב, בלי להתייחס לרשות ספציפית כזאת או אחרת.

יעל רון בן משה: תודה.

יעל רון בן משה: מודי ברכה מפורום רשויות החוף מבקש לדבר.

גלית שאול: אולי בינתיים עד שהוא עולה רק להדגיש משפט אחד.

גלית שאול: הסיפור של עבודה בסביבה חופית מחייב אישור בפני עולם שלם.

גלית שאול: חשוב לי שזה ייכנס לפרוטוקול, מכיוון שלהאשים את הרשויות - - -

יעל רון בן משה: נתייחס לזה.

גלית שאול: נותנים תקציב ב-2018 ואומרים לך: יש לך את הסכום הזה והזה.

גלית שאול: אם אין לך תוכנית מוכנה במדף שאפשר ללכת איתה לבצע – אין אפשרות תוך שנה גם לתכנן, גם לבצע, וגם לעשות, זה הרי לא משהו שקורה ביום אחד.

גלית שאול: ולכן הסיפור הזה שיודיעו לנו ובתוך רגע זה ייעשה, זה לא יקרה.

גלית שאול: בעמק חפר זה קרה פשוט כי הייתה לנו תוכנית מתוכננת ויכולנו לגזור קטע ממנה, ולהגיד: הדבר הזה קורה.

גלית שאול: לא יכול להיות שזה יקרה אחרת.

גלית שאול: ובטח כשאתה לא יודע איזה סכום אז אתה לא יכול לתכנן בכלל.

גלית שאול: זה לא שאפשר להגיד: אני אתכנן הגנה כזו או הגנה אחרת.

גלית שאול: היכולת שלנו לעבוד מול הוולחוף, מול כל השלטונות והתכנון אלו דברים שלוקחים הרבה מאוד זמן.

חיזקי סיבק: בגלל זה אנחנו חוזרים ומציעים תוכנית רב-שנתית.

גלית שאול: בדיוק.

חיזקי סיבק: אי-אפשר עכשיו את התקציב?

גלית שאול: תציעו תוכנית רב-שנתית ותגידו: השנה 10 מיליון, בשנה הבאה 20 מיליון, בשנה הבאה 15 מיליון, ואחרי זה את היתרה.

חיזקי סיבק: כן, חומש.

גלית שאול: חומש.

גלית שאול: אז נדע איך לבנות.

יעל רון בן משה: התייחסויות נוספות של הנוכחים בזום.

יעל רון בן משה: אילן לביא, בבקשה.

יעל רון בן משה: אחר כך אני מסכמת.

גלית שאול: אילן, רצית להגיד שאתה מסכים להעביר לי את ה-100 מיליון?

אילן לביא: חבל שזה בדיוק הכסף שאני רוצה להשקיע בהגנות ימיות - -

גלית שאול: בעמק חפר.

אילן לביא: - - על עמק חפר.

אילן לביא: רציתי לעדכן שלפני שבועיים הגשנו בקשה לוולחוף להכניס פתרונות ימיים, שלא היו בסל הפתרונות, להגנה על המצוק בחוף בית ינאי, וניכנס לתהליך אישור מהיר.

אילן לביא: מבחינת ההשפעה הסביבתית היעד שלנו בשנתיים הקרובות הוא להעמיד מחסום ימי כזה או אחר על פי כל התהליך שיאושר מול בית ינאי.

אילן לביא: זאת אומרת שהגנה יבשתית צריכה להשתלב עם הגנה ימית ולא לבצע הגנות נפרדות, אחרת המענה יהיה חלקי.

אילן לביא: תודה.

יעל רון בן משה: תודה רבה, אילן.

יעל רון בן משה: התייחסות חברת הכנסת, חברת הוועדה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שוב אציין שהטיפול בבעיה של המצוקים צריך להיות אחיד.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: צריכה להיות תוכנית אחידה באחריות המדינה, ולא להפיל את זה על הרשויות המקומיות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הרי גם אני מגיעה מרשות מקומית ומכירה איך בנוי תקציב, איך אפשר לתכנן את העבודות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה צריך להיות גוף מבצע, גוף מקצועי מטעם המשרד להגנת הסביבה, שיהיה אחראי מאל"ף עד ת"ו על ביצוע העבודות לאורך כל הקטע הזה של 45 ק"מ, ולא לחלק את זה לפי הרשויות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לבנות תוכנית רב-שנתית, אבל לתכנן ולבצע אותה עד הסוף, ולא להפיל את זה על הרשויות מקומיות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה.

יעל רון בן משה: אופיר, בבקשה.

יעל רון בן משה: ויש איתנו גם את רני חבר ועדה מקומית מנתניה.

יעל רון בן משה: אולי כדאי שנשמע גם משהו על הליך התכנון.

יעל רון בן משה: אז אופיר; ולאחר מכן משהו על הליך התכנון מחבר ועדה מקומית.

אופיר פז פינס: שלושה משפטים בקצרה.

אופיר פז פינס: אחד, זה פשוט נפלא מבינתי איך באמת גלית שאול נאבקה בצורה מטורפת על עוד 200,000 שקל כשסיון להבי אומר שבמשרד יש עשרות מיליונים, או משהו כזה, שלא מנוצלים.

אופיר פז פינס: מה הבעיה להעביר 200,000 שקל מסעיף תקציבי אחד לשני באותה מסגרת, זה פשוט ביורוקרטיה שמוציאה מהדעת.

אופיר פז פינס: מוציאה מהדעת.

אופיר פז פינס: זה אחד.

אופיר פז פינס: שתיים, אם שמתם לב, משרד הפנים, סיון לא נקב בסכום.

אופיר פז פינס: ואני אומר לכם, אין סעיף תקציבי.

אופיר פז פינס: אני אומר לכם.

אופיר פז פינס: הדיון הזה מוקלט, אין סעיף תקציבי נכון לרגע זה שכתוב עליו כמה – שיש בכלל סעיף לצוקים במשרד הפנים.

אופיר פז פינס: אני מוכן על זה, מה שאתם רוצים, לבוא לבית דין של מעלה.

אופיר פז פינס: והדבר השלישי, אני אומר עוד פעם, משרד התחבורה לא אחראי על מצוקים, שרת התחבורה – איך אני אגיד לכם את זה בעברית שתקלטו – היא לא פראיירית.

אופיר פז פינס: לדעתי, אני לא מדבר בשמה, אבל אני יודע שהיא לא פראיירית מהיכרות קרובה.

אופיר פז פינס: מה אתם באמת חושבים?

אופיר פז פינס: שתחום שהוא מלא מלא המשרד להגנת הסביבה תוכלו לגלגל למשרד התחבורה, כי מה?

אופיר פז פינס: כי מה?

אופיר פז פינס: אין בזה שום היגיון.

אופיר פז פינס: קחו אחריות, אני אומר לנציגי המשרד להגנת הסביבה, אל תברחו מהעניין, תטפלו בו באומץ ובאחריות וביושר, כמו שהציבור הישראלי היה רוצה.

אופיר פז פינס: אנחנו רוצים שמישהו ייקח את הנושא הזה, יטפל בו באופן כוללני יבשתי וימי יחד, וסוף סוף נדע שממשלת ישראל מתייחסת ברצינות הראויה לנושא הכול כך מסוכן הזה.

אופיר פז פינס: ופה אני כן אשתמש בדברים החשובים של סיון להבי – לפני שיקרה כאן אסון גדול, כי הייתי איתו בדיונים לפני האסון הגדול בכרמל, כמה אטימות הייתה שם.

אופיר פז פינס: עכשיו יש המון כסף להצלה משריפות, וכדומה, אבל זה אחרי שעשרות אנשים קיפדו את חייהם.

אופיר פז פינס: אני מתחנן שממשלת ישראל תעשה מעשה ותקבע כתובת אחת אמינה, רצינית, יעילה ואחראית שתיקח את הטיפול לידיים.

יעל רון בן משה: תודה רבה, אופיר.

יעל רון בן משה: בבקשה, רני אלוש.

רני אלוש: שלום לכם, אני רוצה לחזק את מה שאמר חבר הכנסת אלון טל לגבי הנושא של הצד הנדל"ני בעניין הזה, לפחות בהתייחס לנתניה.

רני אלוש: אני רוצה להגיד שתמ"א 9/13 כשאושרה היא דיברה על המקטע של נתניה, והאפשרות של הקמת שוברי גלים הייתה האופציה האחרונה רק לחלק מהמקטעים, ואף אחד לא התייחס בכלל לנושא של שוברי הגלים.

רני אלוש: רפאל ימין גם אמר שזאת אופציה לא מעשית.

רני אלוש: בחרו דווקא באופציה הזאת בנתניה, להקים את שוברי הגלים, לא נגעו בכלל במצוק, לא הקימו מסלעות איפה שחייבים להקים.

רני אלוש: והנושא הזה בעצם מקדם נדל"ן חופי.

רני אלוש: איך אני יודע את זה?

רני אלוש: מייד לאחר אישור הקמת שוברי הגלים נתניה יצאה במדיניות בנייה על מצוקי החוף.

רני אלוש: ויותר מזה, היא אפילו כתבה במדיניות שיש את שוברי הגלים שירחיבו את החוף ויאפשרו את זה.

רני אלוש: זאת אומרת שיש פה פן נוסף כלכלי לחלוטין שהם מנסים בעצם להביא כספים ציבוריים כאילו כדי לחזק את המצוקים, ואני בעד לחזק את המצוקים, ויש הרבה דרכים טובות לעשות את זה, אבל בעצם מקימים שוברי גלים, ומרחיבים את החוף.

רני אלוש: לפי חוק החופים צריך להיות 100 מטר איסור בנייה.

רני אלוש: כיום החוף הוא 50 מטר, מרחיבים אותו בעוד 50 מטר, ואז אפשר לבנות על המצוק.

רני אלוש: יש דרכים לחזק את המצוקים.

רני אלוש: יותר מזה, זה כתוב בתמ"א 9/13, זה הקמת מסלעות, הקמת צמחייה על ראש המצוק, לגרום למים לא להתנקז דרך המצוק לתוך הים, ואת הדברים האלה לא עושים.

רני אלוש: הכספים האלה לחלוטין לא מיושמים, והם חייבים להיות מיושמים.

רני אלוש: לגבי נושא של סכנה לחיי אדם, ממש איפה שאני גר נהרגה אישה, ולא רחוק מכאן נמצא חוף בית ינאי ונהרגו אנשים.

רני אלוש: הדבר המיידי שאפשר לעשות, ולא צריך לחכות לוועדות פנים ולשום דבר, זה פשוט לשים שורה של טלאים לאורך המצוק, זה גם ימנע את ההתמוטטות המיידית וגם ירחיק את האנשים מהמצוק.

רני אלוש: דבר נוסף שאני רוצה להגיד, סליחה, רק עוד רגע.

רני אלוש: ציין פה מישהו נתון של 40,000 קוב של עפר שהתמוטט מהמצוקים, ולכאורה הלך לאיבוד.

רני אלוש: אני רוצה לשאול פה שאלה.

רני אלוש: 40,000 קוב של חול ימי, מי לקח אותם?

רני אלוש: מה עשו איתם?

רני אלוש: איפה הם נמצאים?

רני אלוש: 40,000 קוב.

רני אלוש: וזהו.

רני אלוש: אני מבקש שתתייחסו לזה כי בנתניה הנושא הזה הולך אך ורק לנושא של נדל"ן חופי, ולא לשום דבר אחר.

יעל רון בן משה: תודה רבה, רני.

יעל רון בן משה: תודה לכל משתתפי הדיון.

יעל רון בן משה: אני מסכמת.

יעל רון בן משה: תראו, אנחנו בשבועות האחרונים פה בכנסת רצים רצים רצים, מסדרים את נושא הוותמ"לים; והרפורמה בחקלאות; והממשלה עוסקת בזה לילות, ואחר כך זה מגיע הנה לוועדות הכנסת, ועכשיו עכשיו עכשיו צריך להצביע על הוותמ"ל בשלוש קריאות; ורפורמות החקלאות מהר בחוק ההסדרים.

יעל רון בן משה: ופה אנחנו דנים בשלוות נפש על האסון הבא שעלול להתרחש עלינו, וחלילה גם ייגבה חיי אדם.

יעל רון בן משה: החברים במשרדי הממשלה, אותם חברים שרצים ומקדמים, כמובן כדירקטיבה של הממשלה, של השרים, אני קוראת לכם, הכתובת על הקיר, כבר ניגבו חיי אדם.

יעל רון בן משה: ואם לא נפעל עכשיו באותה נחישות ועוצמה כפי שפעלנו בנושאים שציינתי קודם, עלולים להיגבות חיי אדם נוספים.

יעל רון בן משה: סגירת בית הקפה בחדרה היא רק איזה תמרור אזהרה למה שעלול לקרות שם על החוף למטה.

יעל רון בן משה: הנושא הוא לא בית הקפה למעלה או הנדל"ן.

יעל רון בן משה: אפשר גם לזה להתייחס.

יעל רון בן משה: הנושא הוא מיליוני האזרחים המתרחצים הנהנים בחופים שמסכנים את חייהם בלא ידיעתם.

יעל רון בן משה: ואנחנו מקיימים על זה דיונים משנת 2008, 2009; החלטת ממשלה ב-2011; דוח מבקר המדינה מ-2020; ועולם כמנהגו נוהג, ומוקמת חברה, ומתחלפים מנכ"לים, ובסך הכול כולם מרוצים, חוץ מהאזרחים שלא מקבלים מענה.

יעל רון בן משה: ולא, לא מדובר בתושבי הרשויות החופיות, מדובר בכלל אזרחי המדינה שנהנים מחופי הים, שהם נכס לאומי.

יעל רון בן משה: ולכן, אם אנחנו עוסקים במשימה לאומית גם הפתרון יהיה לאומי, ולא לפי יכולת הביצוע של רשות א' או רשות ב'.

יעל רון בן משה: ובטח שלא נעניש רשויות על זה שאין להן יכולת ביצוע.

יעל רון בן משה: מבחינה אופרטיבית, קודם כול, אני מבקשת לקבל את דוח רשות החברות הממשלתית לגבי החברה להגנת המצוקים.

יעל רון בן משה: אני מבינה שזה קיים לפחות במשרד להגנת הסביבה.

יעל רון בן משה: אני מבקשת מנציגת המשרד להעביר לנו את הדוח הזה בהקדם כדי שנוכל לעיין בו וללמוד מה בעצם ממליצים שם לגבי המשך הפעילות של החברה הממשלתית להגנה על מצוקי הים.

יעל רון בן משה: האם היא ממשיכה לפעול כפי שהיא פעלה עד היום; האם אולי היא עוברת בכלל לאחריות של חברת נמלי ישראל, שזה משרד התחבורה, שזה עוד גורם שבכלל אני לא יודעת אם הוא רוצה להיות פה – בפועל הוא לא פה.

יעל רון בן משה: וחשוב מאוד שניתן על זה את הדעת תוך כדי הדיונים, ולא אחרי שתסיימו את הדיונים על דוח שאני מנסה כבר כמה ימים להשיג ומשום מה אין אפשרות כזאת.

יעל רון בן משה: שתיים, אני מפנה את החברים במשרדי הממשלה לדוח המבקר משנת 2020.

יעל רון בן משה: הדוח הזה מטיל עליכם, כל אחד במשרד ובתפקיד שבו הוא יושב, אחריות, אז אנא, בצעו.

יעל רון בן משה: ומה שלא ניתן לבצע תניפו דגל ונראה איפה הדברים עומדים.

יעל רון בן משה: זה לא דוח שנכתב כדי לנוח על המדף או כדי שראשי הרשויות המקומיות ירוצו לבדם וינסו למנוע התמוטטות של מצוקים לאורך 45 קילומטרים.

יעל רון בן משה: משרד הפנים, אני מבקשת בחינה מיידית של העברת תקציבים שלא מומשו משנת 2018 לרשויות שמעוניינות לממש או שמימשו.

יעל רון בן משה: לפחות תגדירו ביחד איתם חלק נכבד של הסכום.

יעל רון בן משה: אני לא חושבת שצריך ללכת על 100%, כי אם רשות לא נכנסה עכשיו לשלב ביצוע מכיוון שצריך לשלב הזה קצת יותר כסף, אז תיספרו להם עכשיו את זה שהם ביצעו רק 80%?

יעל רון בן משה: הם צריכים מעבר ל-20%.

יעל רון בן משה: אז לראות איך אפשר לקדם את זה.

יעל רון בן משה: כולנו רוצים לפתור את הנושא הזה, ואין לנו עניין שישכבו שורות תקציביות.

יעל רון בן משה: זה הרי לא באמת כסף ששוכב במשרד של סיון להבי.

יעל רון בן משה: אנחנו רוצים שהכסף שהוקצה לטובת הנושא ימומש, אז בואו נראה איך עושים את זה.

יעל רון בן משה: עוד אני מבקשת גם ממשרד הפנים, שכרגע הנושא הזה כן אצלו וכן באחריותו, לוודא שבתקציב 2021, 2022, יש סעיף בספר התקציב שנקרא "הגנת מצוקים".

יעל רון בן משה: סעיף נפרד שאפשר יהיה לעקוב אחריו לראות מה ממומש, מה לא ממומש, ואיפה שלא ממומש לא להגיד: אוקיי, זאת אחריות של הרשות המקומית.

יעל רון בן משה: בבקשה, הניפו דגל מול המשרד להגנת הסביבה, מול החברה הממשלתית שעדיין עוסקת בזה, מולנו.

יעל רון בן משה: אנחנו גם נירתם לעניין הזה.

יעל רון בן משה: אבל עוד פעם, אנחנו עוסקים פה בחיי אדם.

יעל רון בן משה: אני יודעת, ראשי הרשויות המקומיות עסוקים מבוקר ועד לילה, ובתוך הלילה, בשיפור השירותים לתושב; בדאגה לכל מחסור של התושב, מחינוך לילדים ועד איסוף פסולת; ודאגה לגמלאים; ובטח בתוך הקורונה אנחנו רואים את התפקיד המאוד מאוד משמעותי של הרשויות המקומיות.

יעל רון בן משה: בואו נראה שהנושא הזה הוא לא איזה נושא של חמישה ראשי ערים, זה נושא של כלל אזרחי ישראל, ואנחנו צריכים לראות שיש לזה במינימום שורה תקציבית בספר התקציב של מדינת ישראל.

יעל רון בן משה: התקציב מגיע בימים אלה לדיונים בכנסת, גם תקציב משרד הפנים, ואני אבקש מחבריי בוועדת הפנים והגנת הסביבה, וגם אני כחברה בוועדת הכספים, לוודא שאכן יש שורה כזאת בספר התקציב, שנדע שהנושא הזה מתחיל להיות מוסדר.

יעל רון בן משה: לחבריי חברי הכנסת, בייחוד חברי הכנסת מהקואליציה, כפי שציין חבר הכנסת להב הרצנו, אני מבקשת שיחד נהיה בנושא הזה בוועדות הכנסת השונות.

יעל רון בן משה: אני אוציא עוד היום מכתב בנושא למשרד הפנים.

יעל רון בן משה: אני אבקש שתצטרפו אליי, חבר הכנסת להב הרצנו, חברת הכנסת בזק, חברת הכנסת מזרסקי, חבר הכנסת אלון טל.

יעל רון בן משה: אני מבינה שגם חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי מעוניין להצטרף לתמיכה שלנו בעניין הזה.

יעל רון בן משה: כדי שהנושא יוסדר במסגרת תקציב 2021, 2022, גם מבחינת סעיף תקציבי נפרד, וגם נבחן כמובן את גודל התקציב ואת הסיוע שיינתן בהמשך לרשויות כדי לממש אותו.

יעל רון בן משה: והנושא האחרון הוא הנושא שקשור לדוח אותו עוד לא ראיתי, זה שנצטרך יחד לבחון מי הגוף שאחראי על הדבר הזה.

יעל רון בן משה: אני לא אאפשר, אני לא אאפשר, ואת זה אני אומרת פה לנציגי המשרדים שכן נמצאים איתנו, לגלגל את האחריות על הדבר הזה ממשרד למשרד, ועכשיו להנחית את זה על משרד התחבור כשאני לא כל כך בטוחה שהם בכלל מבינים מה זה אומר או רוצים את הדבר הזה.

יעל רון בן משה: אנחנו נקיים דיון גם על הדוח הזה פה, אלא אם כן נראה שהדוח הזה נחשף לציבור, שאתם מקיימים על זה דיון, ויש בו החלטות תוך שמיעת דעת הציבור.

יעל רון בן משה: אני בטוחה שגם למרכז השלטון המקומי, גם לראשי הרשויות, גם לארגונים אזרחיים, יהיה מה להגיד על מי הגורם שאחראי על הטיפול בזה.

יעל רון בן משה: לא נאפשר להעביר את הטיפול בנושא הזה ללא קיום דיון ציבורי שיוזמנו אליו כלל בעלי העניין.

יעל רון בן משה: ואם משרד התחבורה באיזשהו שלב בדיונים האלה לא ייקח על עצמו את מלוא האחריות, אז הוא לא יהיה הגורם שיטפל בזה.

יעל רון בן משה: שוב, אנחנו עוסקים פה בחיי אדם, אולי בשונה מהדיונים הקודמים שקיימתי – שבהחלט עוסקים באיכות חיים, שיפור איכות חיים – פה אנחנו ממש מסתכלים בעיניים פקוחות על הכתובת שעל הקיר, וזאת העת לפעול.

יעל רון בן משה: אני נועלת את הדיון.

יעל רון בן משה: תודה לכולם.

יעל רון בן משה: הישיבה נעולה.