ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 5, 2021-08-02 11:30

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אנחנו מתחילים דיון בסוגיית רפורמת הענק בחקלאות, כהצעות לדיון מהיר של חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: כמי שיזמו את הדיון הם יקבלו את זכות הדיבור ראשונים.

מיכאל ביטון: הדיון הזה הוא טעון ומורכב, והבוקר הוא טעון יותר, ולכן אנחנו נאפשר לכולם לומר את דבריהם, ומה שלא נספיק היום נמשיך לדיון אחר.

מיכאל ביטון: הנושא הזה הוא בנפשם של אנשים, בנפשם של חקלאים והוא יהיה טעון, אבל אני מבקש מכל הדוברים לדבר לעניין, קצר ומכבד.

מיכאל ביטון: גם החקלאים מסכימים ששינויים בענף החקלאות נדרשים, והם נכונים להשתנות ולהתאים את עצמם למציאות.

מיכאל ביטון: אבל לא עושים רפורמה בגרזן קצבים, אלא בסכין מנתחים.

מיכאל ביטון: ולא עושים מהפכה חקלאית בניווט בדד של מישהו, אלא בעבודת צוות.

מיכאל ביטון: אלה היסודות.

מיכאל ביטון: לוועדה הזאת יש שליחות.

מיכאל ביטון: גם להוזיל את יוקר המחיה.

מיכאל ביטון: אבל לחקלאות יש משמעות שהיא רחבה יותר.

מיכאל ביטון: בתהליך שבו רוצים לעשות רפורמה בענף החקלאות, צריך להסתכל על סוגיות לאומיות כמו ביטחון מזון בשעת חירום.

מיכאל ביטון: הקורונה לימדה אותנו שאניות יכולות להיתקע או לא להגיע.

מיכאל ביטון: מצבי חירום וחרמות ידועים ומוכרים למדינת ישראל מבחינה מדינית וביטחונית.

מיכאל ביטון: לכן יכולת ייצור מזון היא דבר הכרחי, היא נכס לאומי.

מיכאל ביטון: החקלאות מטבעה פרוסה בגבולות הארץ – בגבול מצרים בפתחת ניצנה, בערבה התיכונה ואילות בואכה אילת, בבקעת הירדן, בעוטף עזה, בגבול הצפון בלבנון, ביישובים ומושבים שספגו פיגועים, והחקלאים עצמם הם גם נפגעי פעולות איבה.

מיכאל ביטון: היא פרוסה בגולן, היא פרוסה בגליל העליון.

מיכאל ביטון: לא לחינם הפריסה הזאת קיימת.

מיכאל ביטון: בדיון על רפורמה בחקלאות אנחנו צריכים לבדוק לא רק את החקלאים ולא רק את המחיר שחקלאי בישראל מציע.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לבדוק את שרשרת המזון – מי מוכר למי, בכמה, ואיך זה מגיע לשולחן.

מיכאל ביטון: כבר ראינו ניירות עמדה, גם של אגף המחקר כאן וגם של גופים רבים, שלפיהם עולם הקרטלים והמונופולים הוא לא הדבר שהכי מאפיין את החקלאי הבודד שיש לו 40 או 80 דונם.

מיכאל ביטון: זה יכול להיות רשתות שיווק, זה יכול להיות רשתות הפצה, זה יכול להיות כל מיני פטנטים שמונעים מתחרות להתקיים.

מיכאל ביטון: כל שרשרת המזון וכל שרשרת ההספקה צריכות להיבדק לפני שמגיעים למסקנות נמהרות.

מיכאל ביטון: יש פה דיון גם על איכות היבוא, איכות המוצרים שייובאו, על הבאת מינים פולשים דרך יבוא, ועוד סוגיות שצריך לטפל בהן.

מיכאל ביטון: כשאנחנו משיתים על החקלאי את האחריות על מחיר הפרי והירק בלי לגעת בהיבטים שאמרתי, כולל מחירי המים בישראל, מחירי העבודה, מחירי החומרים ועוד סוגיות רבות, אנחנו עושים עוול לדיון.

מיכאל ביטון: עם זאת, אני מבקש גם מהחקלאים ונציגיהם:

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע פה דעות שלא כולן מקובלות עליכם ולא נעימות לאוזנכם.

מיכאל ביטון: כשם שאני אדרוש שקולכם יישמע גם בישיבה הזאת וגם בישיבות הבאות, אני מבקש לאפשר לכולם לדבר בוועדה הזאת.

מיכאל ביטון: עד היום הוועדה הזאת קיימה ארבע פגישות, עם כבוד הדדי והצבעות פה אחד.

מיכאל ביטון: הנושא היום טעון וכואב ואנשים ידברו מדם ליבם, אבל אל תגלשו לעלבונות אישיים ואל תגלשו לשפה פוגענית.

מיכאל ביטון: אני מבקש לתת זכות דיבור ראשונה למציעת הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אני מבקש מכולם להיות תמציתיים.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת יעל רון בן משה, בבקשה.

יעל רון בן משה: תודה, אדוני היושב-ראש.

יעל רון בן משה: בדקות שלי אני בוחרת להקריא פוסט שראיתי בפייסבוק שפרסמה בחורה בשם חגית שטרן.

יעל רון בן משה: כך היא כותבת: אבא שלי עלה מטוניס בשנת 1952.

יעל רון בן משה: שמו אותו לגור על הר, שלימים נקרא מושב עבדון.

יעל רון בן משה: הוא עלה בגיל 16, ועד גיל 84 היה חקלאי.

יעל רון בן משה: הוא גידל אבוקדו, ליצ'י, אפרסקים, שזיפים, חממות של עגבניות וגידל עופות לביצים.

יעל רון בן משה: אבא שלי העיר את כולנו כל בוקר לעבוד, ואחר הצוהריים כולנו היינו הולכים לאסוף ביצים.

יעל רון בן משה: היו ימים שהיבולים לא כיסו את המים.

יעל רון בן משה: היו ימים שהיה לנו שפע.

יעל רון בן משה: גדלנו ביישוב מרוחק שהעיר הגדולה הקרובה היא נהרייה, חצי שעה נסיעה.

יעל רון בן משה: כשיורד גשם אבא שלי, עד היום, יוצא להריח את האדמה.

יעל רון בן משה: כשאני באה לבקר אני רואה בני כיתה שלי שרוצים לגור בגליל המערבי חוזרים ובונים את ביתם בעבדון, ואני מרגישה גאה, נחת כזאת שיש למי להעביר את השרביט.

יעל רון בן משה: אח שלי הגדול היה מנהל בית ספר וראה את אבי מזדקן לאט לאט, והחליט לעזוב את בית הספר ולהמשיך את המורשת.

יעל רון בן משה: אח שלי סיפר שהוא מקבל חמישה שקלים לקילו אבוקדו, ואני יודעת שמוכרים את זה ברשתות ב-45 שקלים.

יעל רון בן משה: וזה קשה.

יעל רון בן משה: זו עבודה קשה.

יעל רון בן משה: אני זוכרת באוגוסט מה זה לקום בארבע בבוקר וללכת לקטוף אפרסקים, כשכל הקוצים שעל האפרסק מגרדים לנו בכל הגוף.

יעל רון בן משה: אני יודעת מה זה להיכנס לחממה של העגבניות באחת בצוהריים.

יעל רון בן משה: החום, אוי, החום.

יעל רון בן משה: אבא שלי הסתכל לנו בעיניים ואמר תמיד שאנחנו אף פעם לא נהיה רעבים, כי תמיד נוכל לאכול את מה שגידלנו.

יעל רון בן משה: ואבא שלי יודע רעב מהו.

יעל רון בן משה: אנחנו חקלאים קטנים, שנמצאים באזורים ללא מפעלים, הייטק או כל אלטרנטיבה לתעסוקה.

יעל רון בן משה: ולא, אנחנו לא רוצים להיות עשירים, אנחנו רוצים להתפרנס בכבוד.

יעל רון בן משה: מזל שאבא שלי בן 86, אחרת הוא לא היה עומד בזה.

יעל רון בן משה: ולכל האנשים ששמה למעלה, בכנסת ובממשלה.

יעל רון בן משה: ..

יעל רון בן משה: היא מבקשת בעצם שאנחנו נהיה קשובים.

יעל רון בן משה: אז א', אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, שהסכמת לקיים את הדיון הזה וקבעת אותו במועד מהיר.

יעל רון בן משה: ו-ב', אני מודה למי שכאן ומסכים להיות קשוב לפחות את הדקות האלה, גם אם כולנו רוצים להוביל לירידת מחירים ולהוזלת יוקר המחיה.

יעל רון בן משה: אני מבקשת שכולנו נזכור גם את חגית ואת אח שלה מנהל בית הספר שעבר לחקלאות, ואת אבא שלה.

יעל רון בן משה: אני מסכמת את דבריי במילים הבאות: "פתיחת השוק לאיזושהי תחרות עם יבוא, מול יכולת שאין לחקלאי הישראלי את היכולת להתמודד מול זה, תביא אותנו לסיטואציה בסוף שגם לא תהיה לנו חקלאות ישראלית.

יעל רון בן משה: בחלק מהתחומים אנחנו נפסיד את הביטחון התזונתי.

יעל רון בן משה: כשפתאום תהיה לנו שביתה, לא עלינו, ואני מקווה שזה לא יהיה, אבל פתאום שבוע אי אפשר לייבא, או אין טיסות, או נסגר איזשהו נתיב – נמצא את עצמנו בפני שוקת שבורה".

יעל רון בן משה: את הדברים האלה אמר שר החקלאות היום, חבר הכנסת עודד פורר, מעל מליאת הכנסת, ואני חותמת בהחלט על כל מילה.

יעל רון בן משה: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לחברת הכנסת יעל רון בן משה.

מיכאל ביטון: סדר הדוברים יהיה כך: קודם חברי הכנסת שהגישו את ההצעה לדיון מהיר ונוכחים כאן, לאחר מכן מנכ"לית המשרד, לאחר מכן חברי הכנסת לפי סדר הגעתם לדיון, ובהמשך נציגי ארגונים, גופים וכו'.

מיכאל ביטון: אנא התאזרו בסבלנות ואנא דברו קצר, כדי שנאפשר לאנשי השטח לדבר.

מיכאל ביטון: אני מבקש את זה גם מחברי הכנסת.

מיכאל ביטון: אם כל אחד ידבר שלוש דקות לא נשמע את קולם של אנשי הציבור והאזרחים.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה.

רם בן ברק: תודה, אדוני היושב-ראש, על זה שהסכמת לקיים את הדיון החשוב הזה.

רם בן ברק: בתחילת דבריי אני רוצה להבהיר שלחקלאים הישראלים אין שום בעיה עם רפורמה בחקלאות, ובתנאי שהרפורמה הזאת תהיה רפורמה טובה שאפשר לחיות איתה ותאפשר להם את הכלים להתחרות ביבוא, במידה שייפתח.

רם בן ברק: דברי שני, יש במקום הזה שתי רפורמות בעצם – רפורמה בפירות ובירקות ורפורמה בהטלה.

רם בן ברק: והן שונות אחת מהשנייה.

רם בן ברק: לגבי הרפורמה בפירות ובירקות, אני ישבתי עם שר האוצר וגם יש צוות משא ומתן שמתנהל אל מול האוצר והחקלאות, ואנחנו חושבים שיכולה להיות רפורמה אם ייכנסו בה דברים נוספים, שלא כתובים כרגע ברפורמה הנוכחית.

רם בן ברק: הדברים האלה חייבים לגעת בפערי התיווך העצומים.

רם בן ברק: אני בכלל חושב שצריך לעשות את זה בחקיקה שאומרת שפער התיווך בין החקלאי לבין הצרכן לא יכול לעלות ביותר מ-30%.

רם בן ברק: אבל אם לא בחקיקה אז לפחות באמצעים אחרים.

רם בן ברק: אני גם חושב שחייבים להגביל את מחיר המים המושבים לחקלאי כך שלא יעלה על שקל בכל מקום בארץ.

רם בן ברק: אני חושב שבמקום שאין בו מים מושבים המחיר של המים השפירים צריך להיות מופחת, ובטח ובטח לא להסכים להעלאה הקיימת.

רם בן ברק: התמיכה בחקלאות צריכה להיות דיפרנציאלית ולא על פי דונם.

רם בן ברק: אם יצליחו לעשות את כל הדברים האלה בהסכם ובדיבור וזה ייכנס גם להסכם שיחתמו עליו ראשי הארגונים - - -

מיכאל ביטון: למה אתה מתכוון כשאתה אומר דיפרנציאלי?

רם בן ברק: אני מתכוון שדונם חיטה יקבל תמיכה מסוג אחד ודונם אגסים יקבל תמיכה מסוג אחר, לפי העלות האמיתית של גידול אגס לדונם לעומת גידול חיטה לדונם.

רם בן ברק: אני גם חושב שצריך להכניס לחוק הזה פיצוי פדיון, כך שבמקרה של קטסטרופה כמו חום קיצוני, הצפה וכדומה, שבו החקלאי לא הצליח להפיק את המינימום הנדרש לכיסוי ההוצאות שלו, המדינה תפצה אותו על זה.

רם בן ברק: אני חושב שאם הצוות שנקבע ישב ויגבש את ההסכמות האלה ואם האוצר יסכים להן ויכניס אותן לרפורמה, אנחנו נוכל לתמוך ברפורמה הזאת.

רם בן ברק: אם לא, יהיה לנו קשה מאוד לתמוך.

רם בן ברק: אי אפשר לבקש מחקלאי ישראלי להתחרות ביבוא בלי לתת לו את הכלים להתחרות ביבוא.

רם בן ברק: אני מוכרח להגיד מילה נוספת.

רם בן ברק: אני כיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון אומר לכם שתרחיש הייחוס של מדינת ישראל – שנקבע כבר לפני חמש שנים והיום אולי הוא כבר יותר גרוע – מדבר על שלושה חודשים שבהם מדינת ישראל צריכה להסתדר בכוחות עצמה.

רם בן ברק: שיסבירו לי איך מדינת ישראל תסת

רם בן ברק: דר בכוחות עצמה אם כל הירקות והפירות שלנו יהיו יבוא בלבד ולא מחקלאות ישראלית.

רם בן ברק: ולכן יש כאן חשיבות עצומה גם מבחינת היכולת לספק אוכל בזמן אירוע חירום.

רם בן ברק: לגבי הרפורמה בהטלה, מדובר ברפורמה הרבה יותר מורכבת.

רם בן ברק: אני חושב שאי אפשר לעשות אותה בצורה שהיא נעשתה, אי אפשר לבוא ולהגיד בצורה חד-צדדית מה הולך להיות.

רם בן ברק: אני מזכיר שב-2018 כבר הייתה רפורמה בהטלה, ואגב, מי שלא חתם עליה היה משרד החקלאות.

רם בן ברק: החקלאים כן חתמו על הרפורמה הזאת.

רם בן ברק: אני חושב שחיוני להגיד למשרד האוצר ולמשרד החקלאות למשוך את הרפורמה הזאת מחוק ההסדרים, ובמקום זה להיכנס למשא ומתן אמיתי, תוך חזרה לרפורמת 2018, אולי עם שיפורים לפה ולשם.

רם בן ברק: אבל אי אפשר לעשות את זה בצורה הנוכחית.

רם בן ברק: תבינו, יש היום כ-2,000 מגדלים פרטיים, והם ייעלמו אם תהיה הרפורמה הזאת, שאז יהיו לולים הרבה יותר גדולים.

רם בן ברק: אני שואל את עצמי איזו סיבה יש למישהו לגור במושב אביבים או זרעית כאשר אין לו יכולת להתפרנס במקום שהוא גר בו.

רם בן ברק: הוא יעבור לתל אביב.

רם בן ברק: האם זה מה שאנחנו רוצים?

רם בן ברק: לכן אני חושב שצריך להוציא את הרפורמה הזאת מחוק ההסדרים ולדון בה בנפרד.

רם בן ברק: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת רם בן ברק, על דברי הטעם.

מיכאל ביטון: עכשיו נשמע את מנכ"לית משרד החקלאות, שלצערנו לא ישנה הלילה, כמו רבים מאיתנו.

מיכאל ביטון: היא תציג את הדברים.

מיכאל ביטון: לאחר מכן נאפשר לחברי הכנסת לדבר ובהמשך לראשי הארגונים.

מיכאל ביטון: נעמה קאופמן, בבקשה.

נעמה קאופמן-פס: בוקר טוב.

נעמה קאופמן-פס: אתה צודק, באמת חזרנו לא מזמן מהממשלה.

נעמה קאופמן-פס: אני אשתדל לענות על כל הרכיבים ואני אשמח להשיב על כל שאלה שעלתה או תעלה ואולי פספסתי, כי בכל זאת, אני ערה יותר מ-24 שעות והריכוז שלי הוא לא שלם.

נעמה קאופמן-פס: אני אנסה להיות כמה שיותר תמציתית, אבל עלו כאן המון נושאים, החל משיח עם החקלאים ועקרונות הרפורמה.

נעמה קאופמן-פס: חייבים לציין שהרפורמה מבוססת במלואה, על כל רכיביה, על שיח שהתקיים עם החקלאים, וכל רכיב שמופיע באותה רשימה נמצא בתוך הרפורמה.

נעמה קאופמן-פס: אני אשמח לציין אותם כדי שהתמונה תהיה שלמה.

נעמה קאופמן-פס: אני מחדדת שלרפורמה שני חלקים.

נעמה קאופמן-פס: אחד, החלק של כל נושא הגנת הצומח ושיפור הרגולציה והבירוקרטיה בתוך תהליכי העבודה של משרד החקלאות.

נעמה קאופמן-פס: אלה תהליכים שהיו צריכים להתקיים והם מטלה כללית של הממשלה בכל היבטיה.

נעמה קאופמן-פס: ההגנות שמקבלים החקלאים מפני חדירת מזיקים הן הגנות מלאות, מכיוון שנעשה גם תהליך ניהול סיכונים לכל התהליכים וגם מכיוון שיינתנו הגנות ביטוח מלאות אם חלילה יקרה מקרה.

נעמה קאופמן-פס: ישנם סעיפים חדשים שלא היו עד היום, כמו למשל הנחיות חירום שיכול להוציא שר החקלאות ופיתוח הכפר במקרה של חשש מפולש מזיק באיזשהו מקום בעולם.

נעמה קאופמן-פס: אלה דברים שלא היו עד היום והם נוספים בנוסף על הרגולציה שקיימת היום.

מיכאל ביטון: דברי יותר בקול.

נעמה קאופמן-פס: אני משתדלת.

נעמה קאופמן-פס: לא אכלתי ולא שתיתי אני לא יודעת כמה שעות, אני מתנצלת, אני אשתדל לעשות את המיטב.

קריאה: יש כאלה שעושים את זה שלושה שבועות.

נעמה קאופמן-פס: החלק השני של הרפורמה הוא עסקה כוללת שנמצאת, כמו שאמרתי, על ספקטרום של רכיבים שביקשו החקלאים, החל ממודל הפחתות המכס, שהוא מודל שהחקלאים בעצם יצרו.

נעמה קאופמן-פס: הם אמרו: תתייחסו לרכיבים השונים, לענפים השונים, לקריטריונים השונים של הענפים, וכך תבצעו את הפחתות המכס.

נעמה קאופמן-פס: ואכן כך נבנה המודל, זאת בהתייחס לענפים שצריך לעשות בהם ירידה מתונה יותר או אינטנסיבית יותר.

נעמה קאופמן-פס: בתוך המודל נכנסו גם השקעות חסרות תקדים בחקלאות, השקעות שלא נעשו כאן במשך עשרות שנים.

נעמה קאופמן-פס: ההשקעות האלה בחקלאות כוללות השקעה בכלים ומכונות כדי להעלות את הפריון והחדשנות של החקלאים והשקעות בתהליכי עבודה שונים.

נעמה קאופמן-פס: מדובר בכסף חסר תקדים להשקעה כמעט בכל תהליך, אופרציה, רעיון, חממה, גידול, ציפוף שהחקלאים מבקשים – כדי שיוכלו לעשות את הקפיצה של החדשנות.

נעמה קאופמן-פס: אני חייבת לציין ש"ביטחון במזון" התעלם משינויי האקלים ומהקפיצות הטכנולוגיות שחייבים לעשות.

נעמה קאופמן-פס: יש המון דוגמאות לזה בימים האחרונים ובכלל.

נעמה קאופמן-פס: החקלאות תצטרך לעשות איזשהו שינוי מאוד מאוד משמעותי, בין אם זה גידול בתוך חממות, שיש בו חסכונות אנרגטיים, בין אם זה גידול במצעים מנותקים, ובין אם זה גידולים בתוך חדרים.

נעמה קאופמן-פס: כל הדברים האלה לא יוכלו להיעשות בלי משאבים אדירים שיינתנו לחקלאות.

נעמה קאופמן-פס: וזאת המטרה של הרפורמה: לתת לחקלאים אפשרות לעשות את הקפיצה הזאת.

רם בן ברק: אפשר לשאול אותה שאלה?

מיכאל ביטון: בסוף.

מיכאל ביטון: נכבד אותה.

נעמה קאופמן-פס: בתוך הרכיבים יש רכיבים ששנים החקלאים מחכים להם.

נעמה קאופמן-פס: למשל 6,000 עובדים זרים שהחקלאות צמאה להם.

נעמה קאופמן-פס: למשל חוק עידוד השקעות הון, שמאפשר הקלות חסרות תקדים במיסים, בדומה למה שניתן בתעשייה.

נעמה קאופמן-פס: פטור ממכס על שורות של חומרים וגורמי ייצור שהחקלאים זקוקים להם בעבודות, בין אם זה חומרי ריבוי, חומרי הדברה וכו'.

נעמה קאופמן-פס: הקמת מטה חקלאות ישראלית, מטה שלא היה קיים עבור החקלאות הישראלית, תוך סימון של ארץ המקור ושל הפרי הישראלי, כדי שיוכלו לדעת האם הפרי הוא באמת מישראל או שהוא מגיע מבחוץ.

נעמה קאופמן-פס: אני חייבת לציין שהנייר שהעבירו החקלאים עונה אחד לאחד גם על הדברים שפירטתי וגם על דברים נוספים.

נעמה קאופמן-פס: אני אומרת לכם, אני אחרי למעלה מיום בלי שינה, ואני אשמח להקריא את הדברים כדי לחדד ולדייק ולהראות שכל הרכיבים שהחקלאים ביקשו נמצאים בתוך הרפורמה ולא דילגנו על אף שלב.

מיכאל ביטון: נעמה, את שומעת אותי?

נעמה קאופמן-פס: יו"ר הוועדה, לא סיימתי את הסקירה.

מיכאל ביטון: בסדר, אבל יש פה שאלת ביניים.

מיכאל ביטון: אחריה תנסי לתמצת את הדברים.

מיכאל ביטון: רם, בבקשה.

רם בן ברק: רציתי לשאול האם ההחלטה לגבי התקנות של הגנת הצומח נעשו על דעת אנשי המקצוע במשרד?

רם בן ברק: כי אנחנו מקבלים אינפורמציה שאומרת שזה בניגוד מוחלט לאנשי המקצוע.

נעמה קאופמן-פס: חד-משמעית כן.

נעמה קאופמן-פס: הממונה נסעה לחו"ל וסגנית הממונה הייתה איתי בכל הדיונים, לרבות יועץ משפטי.

נעמה קאופמן-פס: כל תהליכי הטלת הרגולציה נעשו אחרי שעות ארוכות של דיונים, חלקם בזום וחלקם פיזיים, והם כללו אנשי מקצוע בחדר.

נעמה קאופמן-פס: כבר נשאלתי האם היו או לא היו אנשי המקצוע.

נעמה קאופמן-פס: לשר ולמנכ"לית יש אחריות לשמוע את כל הדעות וגם לקבל החלטות, והתשובה לשאלה שלך היא חיובית.

רם בן ברק: אין ספק שיש לך את הסמכות, אני רק אומר שעד כמה שידוע לי ההחלטה שהתקבלה היא בניגוד לדעה של אנשי המקצוע.

מיכאל ביטון: היא נתנה תשובה אחרת.

נעמה קאופמן-פס: היות שיש לי דיונים מסוכמים ונוכחות של עשרות שעות - - -

מיכאל ביטון: נעמה, תסכמי את הדברים שלך כדי שנוכל להמשיך.

נעמה קאופמן-פס: בנוסף לכל רכיבי הרפורמה עלתה השאלה בנושא מרווחי השיווק.

נעמה קאופמן-פס: רשות התחרות נמצאת כאן, והיא תוכל להשיב בנושא המסמך שלה.

נעמה קאופמן-פס: יש מספר החלטות שנעשו במסגרת המחליטים, והן כוללות גם הקמת צוות שינטר כל הזמן את מרווחי השיווק.

נעמה קאופמן-פס: הן כוללות גם את נושא מי הקולחין ומחירי מי הקולחין לחקלאים.

נעמה קאופמן-פס: כל הרפורמה מותנית בכך שיהיו בה רכיבים ואבני דרך של יעילות והוכחת ההיתכנות שלה.

נעמה קאופמן-פס: בנוסף, אם חלילה תהיה איזושהי ירידה בשטחים מעובדים או פגיעה בחקלאות הישראלית, הרפורמה תיעצר.

נעמה קאופמן-פס: או כמו שאמרתי, יש למשל סעיף שמעולם לא היה שם, שמאפשר לשר החקלאות לעצור כניסת מין פולש לפני או אחרי שהייתה הפלישה.

נעמה קאופמן-פס: יש שם גם סעיפי ביטוח מרחיקי לכת שעוד לא היו.

נעמה קאופמן-פס: לגבי הנושא של דיפרנציאציה ברפורמה, כל הנושאים הללו עדיין נמצאים בשיח, ויש צוות מקצועי שצריך להגיש המלצות לשרים בנוגע לשורה של רכיבים בנושא, כולל התשלום הדיפרנציאלי וכולל הכלים למדוד את הרפורמה מבחינת יוקר המחיה ומבחינת ההצלחה העניינית שלה.

נעמה קאופמן-פס: ישנו סעיף מיוחד שמדבר על הכנסת מוצרים במחירים מתאבדים ממדינות שכנות שמנסות לחסל פה ענפי חקלאות.

נעמה קאופמן-פס: גם לזה יש סעיף ברפורמה שלא מאפשר את זה.

נעמה קאופמן-פס: זה כולל גם עליית מחירי מכס - - -

גבי לסקי: יהיה בעתיד?

גבי לסקי: לא הבנתי.

מיכאל ביטון: היא אומרת שיש, גבי.

מיכאל ביטון: אבל יש פה סדר דוברים, חברת הכנסת לסקי.

מיכאל ביטון: נעמה, לי יש שאלה אלייך: האם את יכולה להגיד לוועדה כמה כסף ייחסך למשק בית עם הרפורמה בהטלה וכמה ייחסך בפירות וירקות?

ניר ברקת: היא לא יכולה לנחש.

אופיר סופר: מה אכפת לה לספר סיפור?

מיכאל ביטון: רגע, אופיר.

מיכאל ביטון: יש נתון כזה?

נעמה קאופמן-פס: הרכיבים נחשפו גם במסיבת העיתונאים של הממשלה.

נעמה קאופמן-פס: זה עומד על כ-850 שקל למשפחה בנושא הפירות והירקות.

מיכאל ביטון: לשנה?

אופיר סופר: כמה זה לחודש?

גבי לסקי: לפגוע בחקלאים בשביל - - -

מיכאל ביטון: רגע, חברים, בואו נשמע את המספרים.

מיכאל ביטון: מדובר על 850 שקל לשנה בסוגיית הפירות והירקות?

אופיר סופר: זה הכי רחוק שהם יכלו למשוך למעלה.

אופיר סופר: כמה זה לחודש?

מיכאל ביטון: נעמה.

אופיר סופר: זאת בושה וחרפה.

אופיר סופר: אדוני היושב-ראש, המספרים האלה הם בושה.

אופיר סופר: אתה מבין שזה בושה?

אופיר סופר: כי 870 שקל זה כנראה 600.

אופיר סופר: אחרי שהם משכו ומשכו ומשכו הם הגיעו ל-870.

אופיר סופר: אז על 50 שקל לחודש הם מבלבלים את המוח?

אופיר סופר: מישהו מהם סייר פעם באביבים?

אופיר סופר: מישהו ממובילי הרפורמה, כף רגלו דרכה באביבים, בדוב"ב, בשתולה, בזרעית?

אופיר סופר: היא יודעת איך נראה הדבר הזה בכלל שלא ממבט הצימר?

אופיר סופר: בושה וחרפה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת סופר, תן לה להשלים את התשובה.

מיכאל ביטון: לגבי הביצים, כמה נחסך למשק בית?

אופיר סופר: אני רוצה לדעת מתי גברתי סיירה - - -

מיכאל ביטון: רגע, רגע, חבר הכנסת אופיר - - -

אופיר סופר: אני רוצה לדעת מתי גברתי סיירה באביבים, בדוב"ב, בשתולה ובזרעית.

אופיר סופר: או שהכול דרך הטבלאות המצ'וקמקות שלה.

מיכאל ביטון: את לא צריכה להשיב על השאלה הזאת.

מיכאל ביטון: אופיר, תודה שאמרת, אתה מדבר מדם ליבך ואתה גם תקבל זכות דיבור, אבל תן לה להשיב לי על שאלה.

מיכאל ביטון: כמה ייחסך למשק בית - - -

אופיר סופר: 50 שקלים לחודש, אדוני היושב-ראש.

מיכאל ביטון: אני לא שמעתי תשובה.

מיכאל ביטון: כמה רפורמת ההטלה תחסוך למשק בית בשנה?

נעמה קאופמן-פס: החיסכון המשקי כתוצאה מהרפורמה עומד על 2.7 מיליארד שקל בשנה.

נעמה קאופמן-פס: לגבי החיסכון למשפחה, אני חושבת שהיכולת של הציבור לקנות פירות וירקות לנוכח עליית המחירים בשנים האחרונות - - -

מיכאל ביטון: נעמה, אני שואל על ההטלה.

מיכאל ביטון: כמה ייחסך ברפורמת ההטלה?

דובי אמיתי: 13 שקלים למשפחה של חמש נפשות לחודש.

דובי אמיתי: זה הנתון.

נעמה קאופמן-פס: כ-15 שקלים לחודש.

ניר ברקת: גם זה לא נכון.

אופיר סופר: בושה וחרפה.

ניר ברקת: רגע, סליחה, זה בלי לתכלל את הנזק העקיף שיהיה למדינה, שיעלה למשקי הבית בתמיכה בכל החקלאים.

ניר ברקת: אתה תראה שאנחנו נפסיד כסף, לא נרוויח.

מיכאל ביטון: חברי הכנסת, אני רואה שאתם רוצים להתבטא, אבל אני מבקש לתת למנכ"לית עוד שתי דקות להגיד מה שחשוב לה, ואחרי זה ידברו חמישה חברי כנסת, ואחרי זה נציגי ציבור שנמצאים כאן.

מיכאל ביטון: נעמה, בבקשה.

נעמה קאופמן-פס: הרפורמה בענף ההטלה צריכה לחסוך כ-660 מיליון שקל לשנה למשק, והרפורמה בחקלאות כ-2.7 מיליארד.

נעמה קאופמן-פס: אני מבינה שכולם רוצים להתבטא ולצעוק, אבל אם תרצו שאני אשיב על שאלות מקצועיות – בשמחה.

מיכאל ביטון: חובתם של חברי הכנסת לעשות את תפקידם, גם כשאת עייפה, וחובתו של עובד ציבור לשמוע בקשב רב, גם כשיש סערת רגשות.

מיכאל ביטון: אבל אני גם מבין את הנסיבות שלך, שלא ישנת בלילה.

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך את הדיון לפחות עוד שעה-שעה וחצי וכמובן שהדיון לא ייגמר היום, ואנחנו נפגוש אותך גם כשאת ערנית וחזקה.

מיכאל ביטון: תודה לך שבכל זאת - - -

נעמה קאופמן-פס: אני רק רוצה להגיד שאני אשמח להשיב על כל שאלה, אני לא מסתירה שום דבר.

מיכאל ביטון: ידברו עכשיו לפי סדר ההגעה לישיבה: חבר הכנסת אביר קארה, ניר ברקת, מיכל שיר, יבגני סובה ולימור מגן תלם.

מיכאל ביטון: אחריהם נשמע נציגי ציבור ואז נחזור לעוד חברי כנסת.

מיכאל ביטון: אני מבקש לא לחזור על מה שכבר נאמר.

אביר קארה: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב לחברים החקלאים.

אביר קארה: אני שמעתי את הפוסט שהקריאה יעל רון בן משה על חגית, ואני רוצה להפנות את הדברים שלי לחגית ולעוד משפחות שנמצאות בשדרות, בדימונה וכאן בלב ירושלים, משפחות עניות, וגם להסביר לחברים שלנו פה ש-50 שקלים למשפחה זה לפעמים ההבדל בין לקנות או לא לקנות ירקות ופירות.

אביר קארה: אני הייתי מבקש מכולם לקחת בחשבון את הנושא הזה.

אביר קארה: למעשה מדינת ישראל לא הולכת לעשות שינוי דרמטי.

אביר קארה: ההפך, היא הולכת להשקיע בחקלאות.

אביר קארה: מדינת ישראל היום חוסמת את כל הציבור הישראלי, היא מטילה היום מכסות מגן ומיסים, ובכך חוסמת את כל הציבור הישראלי ובפרט את החלשים ביותר בחברה מלקבל תוצרת חקלאית.

אביר קארה: תוצרת חקלאית זה לא רק פירות וירקות, זה גם גבינות, בשר ודגים.

אביר קארה: כרגע אנחנו קונים את הביצים שלנו אולי במחיר הכי יקר בעולם.

אביר קארה: מדינת ישראל חוסמת את זה במכסות.

אביר קארה: יש היום מכסות הגנה; ככה מגינים היום על החקלאות.

אביר קארה: ועכשיו המדינה הולכת לשנות את אופי ההגנה שלה על החקלאים ולהגדיל את ההשקעה שלה בחקלאות.

אביר קארה: אנחנו עוברים מתמיכה עקיפה לתמיכה ישירה בחקלאות ובחקלאים.

אביר קארה: יכול להיות שיש ויכוח על גובה התמיכה ויכול להיות שצריך לשנות את הדברים בצורה דיפרנציאלית, אבל להביא רעיונות הזויים של חסימת השוק מתחרות וקביעת מחירים בשווקים?

אביר קארה: מה, אנחנו ברוסיה של 1910?

יבגני סובה: אף אחד לא הביא רעיון כזה.

אביר קארה: מה זה הרעיון הבולשביקי הזה לחסום מחירים?

אביר קארה: מה זה להגיד לרשתות השיווק שנקבע מחר שלא ימכרו מעל פי שלושה ממה שנקנה מהחקלאי?

אופיר סופר: מה עשית כדי להתמודד עם הפערים של רשתות השיווק?

אופיר סופר: החקלאים הם לא שולמנים, שולמנים יש רק בתל אביב.

אביר קארה: אופיר - - -

אופיר סופר: שולמנים יש רק בתל אביב.

אופיר סופר: החקלאים הם לא שולמנים, לא בגליל, לא בבקעה ולא בעוטף עזה.

אופיר סופר: שולמנים יש רק בתל אביב.

אופיר סופר: אלה הפנים של הממשלה הזאת.

אופיר סופר: לא מעניין אתכם כלום.

אביר קארה: אופיר, יהיה לך עוד דקה זמן להגיד את כל הדברים שלך ולהיות נציג הממשלה הסובייטית, אבל תחכה קצת.

אביר קארה: אני יכול להגיד לך שברשתות זה לא יפגע.

אביר קארה: זה יפגע בבעלי המכולות הקטנות, בשולמנים הקטנים שמוכרים תוצרת חקלאית, שלא יכולים למכור פי שלושה.

אביר קארה: שולמן קטן שמוכר תוצרת חקלאית במכולת, היתרון היחיד שלו על הסופר זה שהוא יכול למכור את זה במחיר גבוה יותר.

נירה שפק: מה הנתון שאתה מתבסס עליו?

אביר קארה: אני מתבסס על מה שקרה בעולם.

נירה שפק: אביר, אני אשמח לדעת את המחקר שאתה מתבסס עליו.

נירה שפק: מצופה מחברי הכנסת שכשהם שמים נתונים הם משתפים במחקרים.

אביר קארה: אני אשמח להעביר.

אביר קארה: היה פה מחקר שרשות התחרות הציגה, שמנכ"ל משרד החקלאות לשעבר בן אליהו הציג, שמשרד האוצר הציג.

אביר קארה: אין כלכלן במדינת ישראל - - -

דובי אמיתי: הופה, הופה, הרי הוא הפך להיות היועץ שלך.

דובי אמיתי: הוא היועץ שלך, אביר.

אביר קארה: דובי, אתה נציג של לובי הסתדרותי ואתה חוסם את מרבית הציבור במדינת ישראל מלקבל תוצרת זולה - - -

יבגני סובה: אבל אביר, איפה שמעת שביקשנו את זה?

אביר קארה: דובי, אתה גם חוסם את החקלאים מלהפוך להיות יעילים יותר.

אביר קארה: במקום שילדים צעירים ירצו לעבוד בחקלאות, הוצאתם אותם.

אביר קארה: אתם דאגתם להביא את העובדים הזרים במקום לקדם טכנולוגית את החקלאות כך שכל צעיר ירצה לעבוד שם.

דובי אמיתי: מאיפה אתה מביא את הדברים האלה?

דובי אמיתי: מאיפה אתה מביא את זה?

אביר קארה: הרי משרד החקלאות לא המציא את הדברים האלה.

אביר קארה: מה קרה לעודד פורר, הרי הוא ישב כאן

אביר קארה: ב-2016 ודיבר בדיוק כמוך, אז מה קרה לו, פתאום הוא נהיה נגד החקלאים?

דובי אמיתי: נו, מה התשובה האמיתית?

אביר קארה: עודד פורר ראה את המחקרים, ראה מה קרה בעולם והבין - - -

דובי אמיתי: אחרי שבועיים?

מיכאל ביטון: אביר, תודה.

אביר קארה: אני מסיים בעוד שנייה.

אביר קארה: כאשר בעולם פתחו את השווקים לתחרות ופתחו את המשק ליבוא, החקלאים התייעלו והחקלאות השתפרה פלאים ויש שם ידיים שעובדות בצורה הרבה יותר טובה.

ניר ברקת: זה לא נכון.

אביר קארה: ואני מתפלא על חברי חבר הכנסת ניר ברקת, שבשנה שעברה היה שותף יחד עם ליאור לכתיבה של התוכנית הכלכלית.

אביר קארה: שם אתה כתבת באופן מפורש לעבור לתמיכה ישירה בחקלאים, שזה בדיוק מה שאנחנו רוצים לעשות היום.

ניר ברקת: רק שאתה שכחת עוד עשרה פרקים יותר חשובים.

אביר קארה: ואני מצפה ממך ומכולכם לתמוך בדבר הזה ולתמוך בחקלאים.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת קארה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה.

מיכאל ביטון: אבל אני מבקש מכל אחד מכם:

מיכאל ביטון: קריאות הביניים האלה לא מועילות, לא נשמעות וגם לא מהדהדות בציבור.

מיכאל ביטון: כל אחד יקבל זכות דיבור וידבר תמציתי בלי לחזור על חבריו.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: לפני שמדברים על פרטים, בואו נדבר רגע על המאקרו.

ניר ברקת: אני חושב שלאור החשיבות הלאומית והחשיבות התזונתית והחשיבות האנושית של לטפל בחקלאים שנמצאים היום ושומרים לנו על אדמות מדינת ישראל, כולנו מבינים שאנחנו צריכים חקלאות כחול לבן חזקה, צומחת ומתפתחת.

ניר ברקת: זה היעד.

ניר ברקת: אני הכנתי תוכנית יחד עם החקלאים.

ניר ברקת: תוכנית שהיעד שלה ב-15 השנים הבאות הוא לצמוח מחמישה מיליארד שקל יצוא חקלאי ל-50 מיליארד.

ניר ברקת: פי עשרה.

ניר ברקת: חברים, זה בידיים שלנו.

ניר ברקת: אבל אי אפשר לעשות את זה אם אין חקלאים.

ניר ברקת: החקלאות והחקלאים הם התשתית המינימלית הבסיסית בשביל להגיע לכל היעדים שדיברתי עליהם לפני דקה, שאני מניח שכולנו מסכימים עליהם.

ניר ברקת: אביר, אתה לא מתחיל עם מה שהאוצר רוצה.

ניר ברקת: זה הדבר האחרון שצריך לעשות.

אביר קארה: זה מה שאתה רצית שנה שעברה.

ניר ברקת: תן לי לסיים את דבריי.

ניר ברקת: הדבר הראשון שצריך לעשות זה להסתכל במאקרו מה יגרום לחקלאים להצליח.

ניר ברקת: מה שיגרום להם להצליח זה שאנחנו נראה איך אנחנו יודעים לעמוד לימינם, להוריד להם את התשואות, לתת להם סבסוד ישיר, לעזור להם להגדיל את פלח השוק של חקלאות כחול-לבן בישראל, להראות להם איך פותחים שווקים בחו"ל, איך עוברים מעבר לים, איך עוברים לאפריקה, לאירופה, לאסיה.

ניר ברקת: ובשביל זה אנחנו צריכים שהחקלאים יגידו לנו: כן, זאת תוכנית שבאמת מקדמת אותנו.

ניר ברקת: אני ראיתי את הצעת המחליטים ועברתי על המצגת של האוצר.

ניר ברקת: במה מתגאים אנשי האוצר?

ניר ברקת: הם מראים בשקף מס' 12 מה קרה כשהם פתחו את הדגים בישראל.

ניר ברקת: הם מתגאים בזה שהשוק המקומי לא נפגע הרבה, הוא נפגע רק קצת.

ניר ברקת: אבל הגידול של היבוא הוא דרמטי.

ניר ברקת: זאת אומרת שהתפיסה של האוצר זה שכשנוריד את המכסים אנחנו נראה שהמחיר הישיר ירד ב-20%.

ניר ברקת: אלא שהגידול כולו יהיה מיבוא מחו"ל.

ניר ברקת: כך אנחנו נשחק לידיים של המתחרים שלנו בעולם, שכבר הבינו בדיוק את מה שאנחנו אומרים פה.

ניר ברקת: שאם אתה רוצה חקלאות חזקה באירופה אז אתה קודם כול מייצר סבסודים וסבסוד ישיר ומאפשר לחקלאים שלך לשווק את הסחורה בעולם.

ניר ברקת: זאת הגישה הנכונה.

ניר ברקת: הרי מישהו מהחקלאים רוצה להפסיד כסף?

ניר ברקת: כולם רוצים להצליח.

ניר ברקת: אני ישבתי איתם, לדוגמה, על הנושא של הביצים.

ניר ברקת: היה ויכוח גדול על הנושא של ההטלות - - -

מיכאל ביטון: ניר, אם אפשר, לסיים בבקשה.

ניר ברקת: אני מסיים בזה.

אביר קארה: חבר הכנסת ברקת, אתה נגד פתיחת השוק ליבוא?

מיכאל ביטון: קארה, אל תעשה הערות ביניים.

מיכאל ביטון: אמרת את דבריך והם נשמעו, וניר לא הפריע לך, ואם אתה הדדי וחבר אז תנהג בו באותה מידה שהוא נהג בך.

ניר ברקת: ישבנו ביחד, נציגי החקלאים, נציגי משרד האוצר, נציגי משרד ראש הממשלה והחקלאות והגענו איתם למתווה שברור ממנו לחלוטין שזה לא שחור-לבן וזה לא רק פרמטר אחד.

ניר ברקת: אנחנו דאגנו שם להוריד את המחיר ביותר מעשר אגורות, איגדנו את המטילות ללולים יותר גדולים – אגב, הם לקחו הלוואות והשקיעו השקעות – והגענו להסכמה.

ניר ברקת: ואי אפשר שבמדינה הזאת כל יומיים-שלושה בועטים בדלי של הסכמות שהיו.

ניר ברקת: היו הסכמות מלאות בנושא ההטלה, הסכמה מקיר לקיר, כולל האוצר.

ניר ברקת: אז למה לפתוח את זה?

מיכאל ביטון: ניר, תודה.

ניר ברקת: דבר אחרון, לגבי הצעירים שבחבורה.

ניר ברקת: הם מסתכלים על מה שקורה ורואים שאי אפשר לסמוך על החלטות שהתקבלו, כי הן כל פעם נפתחות מחדש, ותמיד לכיוון אחד.

ניר ברקת: תסתכלו על החקלאים, שהם דוממים בתהליך הזה – הם שואלים את עצמם עד כמה יוכלו להחזיק את העסק הזה.

ניר ברקת: הכול הפוך פה.

מיכאל ביטון: תודה, ידידי.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: כידוע, אני מייצג את מפלגת ישראל ביתנו, עודד פורר הוא שר החקלאות והוא חבר שלי, ואני חושב שהרפורמה הזאת היא חשובה.

יבגני סובה: אבל אני לא נכנס כרגע לוויכוח איתכם, אני רוצה לספר פה סיפור אישי.

יבגני סובה: בגיל 13, ארבע שנים לפני העלייה שלי, אימא שלי פוטרה ממפעל גדול שנסגר.

יבגני סובה: היא הייתה מהנדסת.

יבגני סובה: זה היה בשנת 1994-1993.

יבגני סובה: ובאוקראינה של שנות ה-90 זה לא כמו היום בארץ, אין דבר כזה שאתה הולך ללשכת התעסוקה ומקבל קצבה.

יבגני סובה: ואז יום אחד אתה מגלה שאתה צריך לפרנס את עצמך ואת המשפחה.

יבגני סובה: תוך שבועות ספורים מצאתי את עצמי, ביחד עם אימא, עובד בחקלאות בשדות.

יבגני סובה: זאת הייתה העבודה הראשונה שלי.

יבגני סובה: היינו קמים בחמש בבוקר כדי לעבד סלק, שממנו מפיקים באוקראינה סוכר.

יבגני סובה: אני לעולם לא אשכח מה זה עבודה חקלאית קשה ביותר.

יבגני סובה: לכן אני חייב להגיד שאני מזדהה לגמרי עם התחושה של החקלאים שזאת עבודה קשה.

יבגני סובה: אני זוכר את השורות האלה באורך 2.5 ק"מ שאתה הולך עם הכלי הזה בין שמונה לעשר שעות ביום ואתה בעצם כמו עבד.

יבגני סובה: בסוף היום – אחרי עבודה משש בבוקר עד שש בערב – אתה לא מקבל כסף, אתה מקבל שק של סוכר.

יבגני סובה: ועם שק הסוכר הזה אתה הולך למוחרת לשוק בשביל למכור אותו.

יבגני סובה: ככה אתה מבין שכל רובל – לא זוכר כבר מה היה שם המטבע – הוא הפרנסה שלך.

יבגני סובה: אתה עושה חישוב על כל גרם סוכר שאתה מוכר.

יבגני סובה: לכן אני לגמרי מזדהה עם התחושה של החקלאים שזאת עבודה קשה.

יבגני סובה: אבל מצד שני אני גם צרכן.

יבגני סובה: אני 24 שנים בארץ, ואני זוכר שהתפוזים היו שקל לפני 15 שנה, והדובדבנים היו 15 שקל, ואני לא זוכר תקופה שהענבים היו 30 שקל לקילו, וזה עוד במקרה הטוב.

יבגני סובה: לכן אני מבקש מכם, החקלאים, לא להתעלם מהבעיה.

יבגני סובה: אנחנו נבחרי הציבור צריכים לדאוג גם לטובת הצרכן.

מיכאל ביטון: יבגני, תחתור לסיום.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד לכם שבסך הכול הכוונות הן טובות מאוד, ואני משוכנע ובטוח בניקיון כפיו של שר החקלאות עודד פורר, ואני מבקש מאלה שתוקפים אותו לשבת איתו ולסכם איתו דברים.

יבגני סובה: תאמינו לי, אתם תקבלו ממנו אוזן קשבת.

יבגני סובה: בסופו של דבר צריך למצוא את האיזון הנכון בין הצורך לתת את המחירים הסבירים לצרכן, לעם ישראל, לבין טובתכם, כי אין ספק שאתם מייצגים את הציונות ואת המדינה.

יבגני סובה: וכפי שהספקתי לקרוא ברפורמה, אני חושב שבסך הכול היא טובה, אז בואו ביחד נקדם אותה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הקריאה שלך לניסוח בהסכמה היא הדבר שמהדהד.

יבגני סובה: אגב, עבדתי שנתיים ככה, בעיקר בחודשי אפריל, מאי, בקיץ.

ניר ברקת: הסכמה זה אומר לא לעשות את זה בחוק ההסדרים.

יבגני סובה: לא, זה לא מה שאמרתי.

מיכאל ביטון: העיקר שזה בהסכמה, פחות חשוב המסלול או הדרך.

ניר ברקת: יש רק מסלול אחד להגיע לזה.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת לימור מגן תלם, בבקשה.

לימור מגן תלם: תודה, אדוני היושב-ראש.

לימור מגן תלם: אני רוצה לציין מספר נקודות בקצרה.

לימור מגן תלם: חשוב לציין את הנושא של התמיכה הישירה, כמו שהזכיר אביר.

לימור מגן תלם: זאת הפעם הראשונה שהחקלאות מקבלת תמיכה ישירה, דבר שמעולם לא ניתן.

ניר ברקת: איפה אפשר לראות נייר על זה?

מיכאל ביטון: זה מופיע.

לימור מגן תלם: תמיכה ישירה תהיה בין היתר לתקציב, לציוד, לתהליכי עבודה, למחקר ולחדשנות.

לימור מגן תלם: יש גם תמיכה בהגדלה של מכסות עובדים זרים.

לימור מגן תלם: נושא חשוב שלא דיברו עליו הוא שהמכס על התשומות יופחת באופן מיידי, כמו למשל דשנים וחומרי הדברה, וזה דבר שיוזיל באופן מיידי את העלויות לחקלאות המקומית.

לימור מגן תלם: בנוסף, תינתן תמיכה ייעודית לטובת סימון תוצרת הארץ.

לימור מגן תלם: יוקם מטה חקלאות ישראלית שיעודד באופן ישיר רכישת תוצרת חקלאית מקומית שמקורה בישראל, והצרכן יוכל לדעת אם העגבנייה היא מעזה או מעוטף עזה.

גבי לסקי: גם על התנחלויות ידעו?

לימור מגן תלם: רגע.

לימור מגן תלם: בנוסף, תוגדל השתתפות המדינה בכיסוי הביטוחי עבור החקלאים על ביטוח של נזקים לחקלאות, שזה עוד משהו שלא היה עד היום.

לימור מגן תלם: אני מאמינה שהציבור לא מודע למספרים שהולכים להשקיע פה בחקלאות המקומית, אני רק אגיד בקצרה: 400 מיליון שקלים לארבע שנים לטובת חדשנות והעלאת הפריון, 425 מיליון שקלים לטובת מחקר, חדשנות ופיתוח, 120 מיליון שקלים לארבע שנים לטובת תמיכות והשקעה לעידוד חקלאות ועוד ועוד.

לימור מגן תלם: לכן אני חושבת שבסופו של דבר הרפורמה הזאת תהיה טובה וחשובה.

מיכאל ביטון: תודה, חברת הכנסת לימור מגן תלם.

מיכאל ביטון: עכשיו נשמע את נציגי הארגונים, שידברו לפי הסדר שאני מקריא: דובי אמיתי, אבו וילן, שי חג'ג', עמית יפרח וניר מאיר.

מיכאל ביטון: אחריהם ידבר נציג האוצר, ואז עוד סבב של חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: דובי אמיתי, בבקשה.

דובי אמיתי: תודה.

דובי אמיתי: באופן אישי אני מעריך מאוד את שר האוצר ואת שר החקלאות וגם עבדתי איתם שנים.

דובי אמיתי: אבל אני לא מבין מה קרה.

דובי אמיתי: התהליכים בקבלת ההחלטות התהפכו.

דובי אמיתי: למה אני מתכוון?

דובי אמיתי: כל אחד מאיתנו במגרש הביתי שלו מניח את הנחות העבודה על השולחן לפני שהוא מתחיל לקבל החלטות, ולא להפך.

דובי אמיתי: עד היום אני עוד לא ראיתי עבודה שמצביעה מי אשם ביוקר המחיה, מי הגורם למחירים הגבוהים ואיפה נמצאים פערי התיווך.

יבגני סובה: אולי צריך ועדת חקירה ממלכתית בנושא הזה, כפי שהייתה בנושא המים.

יבגני סובה: אחרי המחאה החברתית היו ועדות שניסו להסביר את יוקר המחיה וכו' - - -

גבי לסקי: אחרי המחאה החברתית המפגינים קיבלו פיצה.

גבי לסקי: זה מה שקרה מהמחאה החברתית.

מיכאל ביטון: אני רוצה לתת לכל אחד את הזכות לדבר, ואני מבקש לתת לאנשי השטח לדבר.

מיכאל ביטון: זה לא יהיה דיון אחרון.

מיכאל ביטון: דובי מדבר במתינות ובאופן סדור, תנו לו לסיים את הדברים.

דובי אמיתי: אני שמעתי את הגברת הלפרין אומרת, בלשון המעטה, אי-דיוקים.

דובי אמיתי: לא נעשתה מעולם עבודה.

דובי אמיתי: הבית הזה, שכולנו מעריכים ומכבדים, דרש לא מעט פעמים להביא במחקר, בבדיקה, בוועדת חקירה, בוועדה ציבורית, בוועדה פרלמנטרית, את הנתונים שמראים מי אשם במחיר שמשלם הצרכן.

דובי אמיתי: ואני אומר לכם פה, לצערנו, שהצרכן משלם השנה מחיר יקר.

דובי אמיתי: לכן אני חושב שהתהליך צריך להתחיל בלהניח את בסיס הנתונים על השולחן הזה.

דובי אמיתי: אני ביקשתי משר האוצר בסוף השבוע שעבר לקבוע ועדה.

דובי אמיתי: אני ראיתי שזה מופיע בחוק ההסדרים בצורה מינורית.

דובי אמיתי: ואת כל זה אני אומר בהתייחס – וזו הנקודה העיקרית, אדוני היושב-ראש, מבחינתי – לתרחיש הייחוס שקבעו במדינת ישראל, בין אם זה משרד הביטחון ובין אם זו ממשלת ישראל.

דובי אמיתי: תרחיש הייחוס הוא מאוד ברור והוא צריך להיות מונח על השולחן.

דובי אמיתי: הדבר השלישי הוא כתוצאה משני הדברים האלה.

דובי אמיתי: קודם כול, לחזק את החקלאות, למנף את החקלאות.

דובי אמיתי: מעולם לא היינו, למשל, בחוק עידוד השקעות בחקלאות באופן אמיתי.

דובי אמיתי: המדינה וממשלות העבר לא תמכו בחקלאות.

דובי אמיתי: בתעשייה כן, בחקלאות לא.

דובי אמיתי: תסתכלו על תקציבי משרד החקלאות בשנים האחרונות.

דובי אמיתי: כלום.

דובי אמיתי: אפס.

דובי אמיתי: אבל שוב, בואו נתחיל תהליך סדור שבו קודם כול נגדיר את היעד ואת המטרה ונמצא גם מי אשם, ואחרי זה כולנו – באמת כולנו בהנהגה החקלאית, בלי יוצא מן הכלל, כי יש פה הנהגה חקלאית מאוחדת שלא הייתה מעולם – מוכנים ללכת בהסכמות.

דובי אמיתי: אנחנו יודעים מה נכון לעשות, אנחנו מוכנים לשבת בשולחן, להגיע להבנות ולמצוא את הפתרונות.

דובי אמיתי: אבל לעשות את זה בדרך הנכונה, לא בדרך ההפוכה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, דובי אמיתי, יושב-ראש התאחדות האיכרים והחקלאים.

מיכאל ביטון: אבו וילן, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל וחבר כנסת לשעבר, בבקשה.

אבשלום וילן: תודה.

אבשלום וילן: נקודת פתיחה: עשו שתי רפורמות ישירות קטנות בעבר בישראל, ואני אגיד לך מה קרה עם זה.

אבשלום וילן: אחת, בקר לבשר מרעה.

אבשלום וילן: פתחו להם את היבוא, הגיעו כמויות אדירות של בשר, אבל מה קרה?

אבשלום וילן: המחיר עלה ולא ירד.

אבשלום וילן: שנתיים עד שהתחיל לרדת.

אבשלום וילן: ככה שכל מי שמביא את התאוריות – תראו איך זה מתנהג אמפירית.

מיכאל ביטון: הדבר הזה כתוב כמחקר?

מיכאל ביטון: אני אבקש לראות את זה.

אביר קארה: אני גם אשמח לראות כזה מחקר שאומר שיבוא מעלה מחירים.

מיכאל ביטון: אני מבקש מאגף המחקר של הכנסת להציג לנו קייס סטאדי של מה שאתה מספר.

מיכאל ביטון: אתה יכול להגיד את זה עוד פעם לפרוטוקול?

אבשלום וילן: ברפורמת הבשר לבקר מרעה נתנו תמיכה ישירה של 20 מיליון שקל לשנה למגדלים ופתחו את היבוא כמעט חופשי.

אבשלום וילן: הגיעו כמויות אדירות לארץ, אבל המחיר עלה, ולקח שנתיים-שנתיים וחצי עד שהוא התחיל לרדת.

אבשלום וילן: גם היום הוא יחסית גבוה.

אבשלום וילן: הרפורמה השנייה זה הדגים.

אבשלום וילן: אפשרו לפני כמה שנים - - -

אביר קארה: והמחיר של הדגים לא ירד?

אבשלום וילן: - - - הוביל רפורמה, פתח את הדגים, ואומנם המחיר ירד, אבל ממחזור של 250 מיליון שקל של גידול דגים, שכלל בערך 40 מגדלים, זה נפל ל-140 מיליון שקל ול-20 מגדלים.

אבשלום וילן: זה המחירים של זה.

אבשלום וילן: בריכות הדגים בעמק בית שאן - - -

ינון אזולאי: זה גם לא בכל הדגים.

גבי לסקי: הם מרוויחים היום רק בגלל התמיכה הישירה, שמסתיימת עוד שנה.

גבי לסקי: בלי התמיכה לא יהיו דגים בישראל.

אביר קארה: אבל המחיר ירד.

אביר קארה: זה מה שהוא אמר.

מיכאל ביטון: אבו וילן, בבקשה.

מיכאל ביטון: אבל לתמצת.

אבשלום וילן: כמו שאמר חברי דובי אמיתי, אנחנו איננו מתנגדים באופן עקרוני לרפורמה של הורדת מכסים מבוקרת.

אבשלום וילן: אבל לא שאלי מורגנשטרן יגיד עשרה אחוז על הכול.

אבשלום וילן: צריך שיהיו דרגות.

אבשלום וילן: באירופה זה לקח להם שלוש שנים, ואף אחד פה לא ממציא את הגלגל.

אבשלום וילן: מה שראינו פה בחוק ההסדרים זה פרטאץ', זה לא רציני.

אבשלום וילן: לסיכום, כל סיפור הלול, אין לו מקום, זה פשוט לזרוק את תושבי הצפון – שאופיר בא משם – על הקרח.

אבשלום וילן: הם לא יחזיקו.

אבשלום וילן: ודבר שני, אנחנו מוכנים להסכם, אבל לא בחוק ההסדרים.

אבשלום וילן: צריך לשבת כמה שבועות שיידרשו ולבוא עם תוכנית מסודרת.

אביר קארה: המונופול רוצה לקבוע איך זה יהיה.

מיכאל ביטון: יש מספיק שבועות עד התקציב.

מיכאל ביטון: וקארה, כשיש הסכמה יש הסכמה, וזה לא משנה מה ההתנהלות, עשר פגישות או שתי פגישות, העיקר שיש רצון.

מיכאל ביטון: תודה לך, אבו וילן.

מיכאל ביטון: לגבי הערתך על שני המחקרים בסוגיית הבשר והדגים והצטמצמות הענף בארץ, אנחנו נבקש מאגף המחקר והמידע של הכנסת להציג לנו מחקר בדבר הזה.

גבי לסקי: גם החמאה?

גבי לסקי: גם החמאה מיובאת.

אביר קארה: והמחיר עלה?

מיכאל ביטון: חברת הכנסת לסקי, את מסכימה עם מה שאני אומר אבל מפריעה לי לעשות את זה כמו שצריך.

יצחק פינדרוס: החמאה ירדה או עלתה?

אביר קארה: ירדה, חד-משמעית.

אביר קארה: וגם לא הייתה פה חמאה.

ינון אזולאי: גם אם היא ירדה, עדיין יש מחסור חמור בחמאה.

ינון אזולאי: אז מה זה משנה אם זה ירד כשאין לך?

מיכאל ביטון: שי חג'ג', ראש המועצה האזורית מרחבים ויושב-ראש מרכז השלטון האזורי, בבקשה.

שי חגג: תודה, אדוני היושב-ראש וחברי הכנסת.

שי חגג: אנחנו כנציגי החקלאים אומרים שוב שאנחנו בעד רפורמה.

שי חגג: אבל אנחנו לא מוכנים לרפורמה כאשר יש חרב על הצוואר שלנו.

שי חגג: ואני אסביר.

שי חגג: הרפורמה הזאת מדברת על תמיכה ישירה, עם כל מיני מספרים שנזרקים לאוויר.

שי חגג: אבל אם תיקחו בחשבון שהממוצע שיש לחקלאי זה 40 דונם, אז 100 או 200 שקלים לדונם יוצא 4,000 שקל לשנה – כך שהתמיכה הישירה לא פותרת שום בעיה, זה קשקוש-בלבוש של משרד החקלאות, שממציא מספרים.

שי חגג: רוצים להוריד את מכסי המגן?

שי חגג: אין שום בעיה, אבל תיצרו תחרות אמיתית.

שי חגג: בטורקיה המים עולים אפס ועובד זר עולה 200 דולר, בעוד שאצלנו עובר זר מתחיל ב-10,000 שקלים לחודש.

שי חגג: איך נעשה ככה תחרות אמיתית?

שי חגג: ככה משרד החקלאות רוצה לשמור על החקלאות?

שי חגג: דבר נוסף, בסבב הראשון של הקורונה אני עשיתי כנס כדי לוודא שאנחנו יודעים לספק את כל התצרוכת החקלאית למדינת ישראל, כי הבנו את הברוך של המצב.

שי חגג: ודווקא בשנה הזו רוצים להרוס את החקלאות.

שי חגג: וכל הסיסמאות האלה שזה עוזר לחקלאות – לא רק שזה לא יעזור, זה גם יהרוס את החקלאות.

שי חגג: דיברו פה על הביצים.

שי חגג: על ביצה חקלאי מקבל 45 אגורות.

שי חגג: בסופר היא נמכרת ביותר משקל.

שי חגג: תגידו לי איפה פערי התיווך.

שי חגג: מי מטפל בפערי התיווך במדינת ישראל?

שי חגג: מי שהיה בפייסבוק שלי ראה חקלאי מעוטף עזה – שנשרפים לו השדות, שעבר את "שומר החומות", שעבר את הקורונה – מקבל חצי שקל לאבטיח, חצי שקל למלון, חצי שקל לכרוב לקילו.

אביר קארה: זה בלי יבוא.

שי חג'ג': בלי יבוא.

שי חג'ג': האם מישהו ראה בסופר שמוכרים את זה בשקל אחד?

שי חג'ג': לא בשקל וגם לא בשניים, אלא בחמישה שקלים, שבעה שקלים ומעלה.

שי חג'ג': אז תגידו לי איפה הבעיה, אצל החקלאי?

משה גפני: אבל הממשלה הזאת לא מטפלת בעשירים.

אביר קארה: למה, בעל המכולת הקטן שמוכר לך אבטיח הוא מהעשירים?

אביר קארה: אין לו עלויות בדרך?

אביר קארה: יש דוח של רשות התחרות, למה אתם מתעלמים ממנו?

קריאות: - - -

יצחק פינדרוס: אתם פשוט אטומים, פשוט אטומים.

יצחק פינדרוס: למי נטפלתם?

יצחק פינדרוס: להכי חלשים בחברה, למשפחות ברוכות הילדים - - -

ינון אזולאי: אתם קואליציה שמפנקת את העשירים - - -

קריאות: - - -

אביר קארה: משפחות ברוכות ילדים לא יכולות לקנות אוכל - - -

ינון אזולאי: אל תשחקו אותה שאתם דואגים לחרדים - - -

קריאות: - - -

ינון אזולאי: אם אתה רוצה לדאוג להם אז תפרק את הממשלה הזאת, אתם מזיקים לעם - - -

אביר קארה: ככה אתה רוצה לדאוג לחלשים ביותר?

אביר קארה: ככה אתה רוצה לדאוג לחלשים?

אביר קארה: לחסום להם תוצרת יותר זולה?

אביר קארה: זה מה שאתם רוצים לעשות?

ינון אזולאי: - - - תתביישו לכם, תתביישו לכם, ממשלה רעה ותקציב רע.

אביר קארה: אתה אופוזיציה לציבור שלך.

ינון אזולאי: העצמאים צוחקים עליך, לא נתת בשבילם כולם.

ינון אזולאי: על מה לקחת מהעצמאים מנדט?

ינון אזולאי: על מה?

ינון אזולאי: כלום לא הסתדר לך - - -

אביר קארה: נחכה ונראה.

אביר קארה: כל הרפורמות הכלכליות שלהם נמצאות בתקציב, אחרי שלא עשיתם כלום - - -

קריאות: - - -

מיכאל ביטון: אביר, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

מיכאל ביטון: חג'ג' הוא איש מכובד ומנומס והוא יגיד משפט סיום.

נירה שפק: אני רק רוצה לבקש מחברי הכנסת:

נירה שפק: החקלאים שבאו לכאן הם לא כלי משחק של משחקי קואליציה-אופוזיציה - - -

ינון אזולאי: תפסיקו להתייפייף לי, זה בדיוק מה שאתם עושים - - -

אביר קארה: זה מה שאתה עושה.

אביר קארה: למה לא היית בדיון הקודם?

ינון אזולאי: אתם עושים צחוק - - - תתביישו לכם.

נירה שפק: אני פונה לכל הצדדים, אני פונה לכל הצדדים, לא יכול להיות - - -

אביר קארה: כאילו הם טיפלו ביוקר המחיה.

אביר קארה: השארתם מדינה עם טריליון שקל חוב בלי שאפילו טיפלת ביוקר המחיה, אז תתבייש לך.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת קארה, אני קורא לך פעם שנייה.

ינון אזולאי: תשאל את החקלאים מי באמת מתייחס אליהם.

אביר קארה: הם עומדים כבר כמה שבועות וצועקים על כולם - - -

יבגני סובה: אולי נחזור לשאלה של ראש המועצה.

יבגני סובה: הוא שאל פה שאלה לגיטימית, בואו נשמע אם יש לו גם תשובה.

יבגני סובה: איפה 45 האגורות האלה?

מיכאל ביטון: רגע, העסק פה מתוח.

מיכאל ביטון: כשהיו רוצים למכור עליות בבית הכנסת – פינדרוס לא מכיר את זה, אשכנזים לא עושים את זה – אז אם היו נותנים את המחיר ואף אחד לא היה מעלה אותו אז הגבאי היה חוזר ארבע פעמים על אותו דבר.

מיכאל ביטון: אז ככה זה עם קארה, אני קורא אותו לסדר כבר 17 פעם קריאה שנייה כדי לא להוציא אותו.

מיכאל ביטון: יבגני, אתה כבר דיברת, תן לאחרים.

שי חג'ג': אז אני אענה על השאלה: הפער נמצא ברשתות השיווק.

שי חג'ג': שם נמצא הפער.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

שי חג'ג': רגע, עוד מילה.

שי חג'ג': מי שמגדל את הביצים בישראל זה אלה שיושבים על גבול לבנון.

שי חג'ג': אם הם לא יהיו שם נצטרך להביא לשם גדודים ופלוגות שישמרו על הגבול הזה.

שי חג'ג': עכשיו אני פונה אל שר החקלאות.

שי חג'ג': אנחנו רוצים להגיע להסכם ואנחנו מוכנים לשבת איתו, אבל לא יכול להיות שאחרי שבועיים בתפקיד הוא כבר יודע איזו רפורמה צריך לעשות בחקלאות ומה בדיוק צריך לעשות בכל סעיף וסעיף.

שי חג'ג': כדאי לו שישב איתנו ונגיע להסכמים.

מיכאל ביטון: תודה רבה, שי.

מיכאל ביטון: הדברים נאמרו גם על ידי אחרים, תנסו לא לחזור עליהם.

מיכאל ביטון: אבל אתה מדבר מדם ליבך.

מיכאל ביטון: עורך דין עמית יפרח, אחריו ניר מאיר, אחריו נציג האוצר ואחריו חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: אז תתאזרו בסבלנות.

יצחק פינדרוס: תלוי כמה הערות יהיו לאביר קארה באמצע.

מיכאל ביטון: הוא כבר בפעם ה-17 על קריאה שנייה, אז אין לו הרבה חמצן.

אביר קארה: אם צריך להגן על הציבור אני אשמח גם - - -

נירה שפק: די, אתה לא נותן לדבר - - -

מיכאל ביטון: אביר, כשאתה דיברת הקשיבו לך.

מיכאל ביטון: עמית יפרח, בבקשה.

משה גפני: אני רשום?

מיכאל ביטון: כן, לך יש מעמד מיוחד.

משה גפני: לא, אני לא רוצה מעמד מיוחד.

מיכאל ביטון: אתה רשום.

מיכאל ביטון: עמית יפרח, בבקשה.

עמית יפרח: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עמית יפרח: מבחינתנו הרפורמה שמוצעת על ידי משרד האוצר ומשרד החקלאות היא בהרבה מאוד מובנים תחסל את החקלאות הישראלית.

עמית יפרח: אני אנסה לא לחזור על הדברים ולגעת בדברים שלא נגעו פה.

עמית יפרח: לגבי הנושא של הורדת מכסים, מעולם לא היינו נגד הורדת מכסים.

עמית יפרח: התפקיד של היבוא הוא לייצר איזשהו כלי לוויסות השוק.

עמית יפרח: כשיש מחסור בתוצרת חקלאית או כשהמחיר הוא גבוה, ניתן לייבא, כמו שקורה עכשיו.

עמית יפרח: אבל בתנאים רגילים ובמחירים סבירים מדינת ישראל צריכה לדאוג לחקלאים שלה, החקלאים הישראלים, על מנת לייצר עבורה שני דברים לאורך זמן: אחד, רציפות עיבוד של הקרקע החקלאית, ארבעה מיליון דונם; השני, ביטחון מזון.

עמית יפרח: הקורונה הוכיחה שחקלאי ישראל יודעים לספק את כל התוצרת החקלאית שמדינת ישראל הייתה צריכה.

עמית יפרח: צריך לזכור שעם כל הרצון להשוות אותנו להרבה מדינות, אנחנו במזרח התיכון.

עמית יפרח: להורים שלי יש משק חקלאי בעוטף עזה וב"שומר החומות" נפל גראד ושני תאילנדים במשק שלנו נהרגו.

עמית יפרח: אני לא חושב שיש איפשהו בעולם מקום שבו חקלאים עובדים תחת מתקפת טילים ושנשרפים שדות על ידי בלון תבערה.

עמית יפרח: הרפורמה הזאת היא סוג של שבר ערכי של מדינת ישראל.

עמית יפרח: המדינה בעצם מסתכלת על החקלאים שלה, ובמקום לייצר להם תנאי פתיחה נכונים, למשל הורדת מחיר המים ושיפור תנאי ההעסקה של העובדים הזרים, היא קודם פותחת את היבוא, פוגעת בחקלאי, נותנת עדיפות לחקלאי הטורקי, המצרי והירדני, ואז גם מקווה שהחקלאי הישראלי ישרוד.

עמית יפרח: בסופו של דבר יהיו בטווח הארוך שני נפגעים עיקריים מהאירוע של הרפורמה בצומח.

עמית יפרח: אחד, החקלאים.

עמית יפרח: ככל שהחקלאי לא יתפרנס בכבוד, הוא לא יגדל דברים, ומי שירוויח מזה זה היבואן, שישלוט בשוק.

עמית יפרח: יכול להיות שבטווח הקצר הוא יוריד את המחיר, אבל בטווח הארוך הוא ישלוט על המחירים, וכמו שהיום אנחנו סובלים מפערי התיווך אנחנו נסבול מאימת היבואנים שישלטו בשוק, ולא רק שהמחיר לא ירד, הוא גם יעלה.

עמית יפרח: השני שנפגע זה הצרכן הישראלי, שגם יסבול מהמחיר - - -

מיכאל ביטון: עמית ידידי, תקצר כי הרבה כבר נאמר.

עמית יפרח: הוא גם יסבול מהמחיר והוא גם יסבול מאיכות התוצרת שהוא יאכל.

עמית יפרח: יש גם פגיעה בריאותית בלאכול תוצרת לא טרייה, המינרלים נפגעים ועוד הרבה מאוד דברים – וזה גם משהו שצריך לקחת בחשבון לצד המחיר.

עמית יפרח: לגבי ההטלה בביצים – חברים, מדינת ישראל שלחה את היישובים האלה לשבת צמוד על הגדר.

עמית יפרח: לבוא ולקחת פרנסה של 3,500 להגיד להם "אנחנו נתמוך בכם", להפוך אותם לנתמכי סעד, ולהפוך את זה לשוק שעוד פעם ישלטו בו שלושה-ארבעה יבואנים, זה דבר שיהפוך את השוק הזה להרבה יותר ריכוזי.

עמית יפרח: לכן מבחינת עלות-תועלת אין שום הצדקה לגרום ל-4,500 אנשים להיות נתמכי סעד בשביל להציל שלושה-ארבעה יבואנים.

עמית יפרח: מדינת ישראל חייבת להתעשת על עצמה ולחשוב מה היא רוצה.

עמית יפרח: האם היא רוצה פה חקלאות ישראלית או שהיא מעדיפה מדינה של יבואנים ותוצרת חוץ?

עמית יפרח: כמו שנאמר פה על ידי חבריי, אנחנו קוראים לשר החקלאות לשבת להידברות אמיתית.

עמית יפרח: את ההתיישבות הישראלית לא הקימו בחוק ההסדרים ושר החקלאות גם לא יפרק אותה בחוק ההסדרים, שיהיה ברור.

עמית יפרח: ולכן כדאי שיגיע איתנו להידברות ומשם נוכל להתקדם קדימה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, עורך דין עמית יפרח.

מיכאל ביטון: ניר מאיר, אחרי זה נציג האוצר, אחרי זה חברי כנסת, ואחריהם ידבר סגן שר הכלכלה, יאיר גולן, שהצטרף אלינו.

מיכאל ביטון: ניר מאיר, בבקשה.

ניר מאיר: אני ניר מאיר, אני מזכ"ל התנועה הקיבוצית, ואני רוצה לדבר על דברים קצת אחרים.

ניר מאיר: שאלתם מה קרה לפורר.

ניר מאיר: אנחנו ראינו פה הדגמה קלאסית של המשפט "דברים שרואים מכאן לא רואים משם".

ניר מאיר: הגיעו ישראל ביתנו למשרד האוצר ולקחו ניירות עבודה שכבר יושבים שם לפחות שלוש-ארבע שנים.

ניר מאיר: את הרפורמה הזאת אני ראיתי במו עיניי כבר לפני שלוש וחצי שנים.

ניר מאיר: הם היו צריכים להעביר תוכנית תוך שבועיים, אז הם לקחו את הנייר, שמו אותו על השולחן ויצאו לדרך.

ניר מאיר: אבל אני רוצה לנתח מה באמת קורה פה.

ניר מאיר: אמר מנכ"ל משרד האוצר חברי רם בלניקוב, שהוא באמת חבר, את המשפט המוחץ הבא: בכל שנה נוספים במדינת ישראל 200,000 אנשים חדשים, בעוד שהתוצר החקלאי לא עולה, ואם אנחנו לא נביא תוצרת ביבוא אז המחירים ירוצו למעלה.

ניר ברקת: או שנגדיל את התוצרת כחול-לבן.

ניר מאיר: רגע.

ניר מאיר: עניתי לו: אתה לא הראשון שאמר את זה.

ניר מאיר: לפני 210 שנים אמר את זה אחד, תומאס מלתוס.

ניר מאיר: הוא צפה שכל העולם ירעב כי האוכלוסייה גדלה באופן אקספוננציאלי והייצור גדל באופן ליניארי.

ניר מאיר: אז למה זה לא קרה?

ניר מאיר: זה לא קרה בגלל דבר אחד: מחקר ופיתוח.

ניר מאיר: השיפורים הטכנולוגיים פתרו את הבעיה.

ניר מאיר: למה בחקלאות השיפורים הטכנולוגיים לא פתרו את הבעיה?

ניר מאיר: כי 20 שנה מייבשים את זה, 20 שנה אין תקציבים למחקר ופיתוח בחקלאות.

ניר מאיר: אז להגיד שהחקלאות הישראלית לא מתייעלת זה כמו להרוג את ההורים שלך ולבכות שאתה יתום.

אביר קארה: אבל עכשיו כשרוצים לדאוג לך לתקציב אתה מתנגד.

ניר מאיר: לא, הבעיה היא אחרת.

ניר מאיר: הבעיה שקודם כול לוקחים, זה הרפלקס המותנה באוצר.

ניר מאיר: קודם כול לוקחים, ואחרי מחזירים לנו עם מה שאנחנו נותנים.

ניר מאיר: ובשיטה הזאת לא תהיה כאן צמיחה מתוך עצמה, אין חיה כזאת.

ניר מאיר: למדינת ישראל חייב להיות אינטרס של חקלאות ישראלית מפותחת, ראינו את זה באביב שעבר יום-יום, שעה-שעה.

ניר מאיר: ראינו את התלות של מדינה שטיסות אליה נחסמו והשיט אליה התעכב.

ניר מאיר: ויכולים להיות אירועים גם יותר קשים.

ניר מאיר: במלחמת לבנון השנייה סגרו את נמל חיפה, ובמלחמה הבאה בטוח שיסגרו את הנמלים.

ניר מאיר: אתם לא מבינים את זה?

ניר מאיר: אי אפשר במדינה הציונית הזאת לוותר על הייצור המקומי.

ניר מאיר: ואני רוצה להגיד דבר אחרון.

ניר מאיר: חבר'ה, זה הכול משחק במספרים.

ניר מאיר: הרי מאיפה באה התמיכה של המדינה?

ניר מאיר: מהמיסים.

ניר מאיר: ומי משלם את המיסים?

ניר מאיר: האזרחים.

ניר מאיר: ומי זה הצרכן?

ניר מאיר: גם האזרחים.

ניר מאיר: בקיצור, בוחשים את אותו כסף וקוראים לו בשם אחר.

ניר מאיר: ובכלל, השאלה היא לא זאת.

ניר מאיר: השאלה היא מה סדר העדיפויות של הממשלה הזאת.

ניר מאיר: היא התברברה בניווט, ואם היא לא תצא מהברבור היא לא תתקיים – ואת הדבר הזה אני מציע לכולכם להבין.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, ניר מאיר, מזכ"ל התנועה הקיבוצית.

יבגני סובה: אבל כמה כסף מושקע בפיתוח?

יבגני סובה: 20 שנה לא הושקע.

יבגני סובה: לפחות יש השקעה עכשיו.

קריאות: - - -

מיכאל ביטון: חברים, שקט.

יבגני סובה: אבל צריך להגיד את זה לפרוטוקול, מיכאל.

יבגני סובה: 20 שנה לא הייתה השקעה בפיתוח ועכשיו תהיה השקעה בפיתוח.

יבגני סובה: אני מקבל חלק מהדברים שלך, אבל לפחות תגיד שיש השקעה בפעם הראשונה זה - - -

ניר מאיר: לוקחים את הכסף מכיס אחד ומעבירים לכיס אחר, זאת לא השקעה בפיתוח, זה משחק בכסף שלנו.

יבגני סובה: למעלה משני מיליארד זה לא השקעה?

מיכאל ביטון: יבגני, שקט בבקשה.

מיכאל ביטון: אלי מורגנשטרן, נציג האוצר, בבקשה.

אלי מורגנשטרן: שלום וברכה, אני אשמח להתייחס לכמה נקודות שעלו פה בהקשר של הרפורמה בחקלאות.

אלי מורגנשטרן: אני אתחיל בנושא של הנתונים.

אלי מורגנשטרן: מכתב של הממונה על התחרות מהשבוע האחרון מתייחס לשאלה מה גורם למחירים היקרים בענף הפירות והירקות.

אלי מורגנשטרן: הוא קובע שהמחירים הגבוהים לא נובעים מהמקטע הסיטונאי או הקמעונאי.

גבי לסקי: אז ממה כן?

אביר קארה: מחסמי היבוא ומהחסמים שיש במשטר התקינה.

גבי לסקי: אני רוצה שהוא יגיד לי.

קריאות: - - -

דובי אמיתי: גם אני קראתי את הדוח הזה - - -

מיכאל ביטון: דובי אמיתי, זה לא מכבד אותי לעשות דיונים בזמן שאני מנהל את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אתה חשוב לי, אבל זה לא לעניין שאין הדדיות.

מיכאל ביטון: אני מבקש לתת לנציג האוצר לדבר.

רם בן ברק: יש לי הערה.

רם בן ברק: גם אני קראתי את הדוח הזה.

רם בן ברק: הדוח הזה אומר שהרווחיות של הרשתות לא עלתה לאורך השנים.

רם בן ברק: מה שהדוח הזה לא אומר – ויש כאן הטעיה של הציבור – זה שהרווח היה גדול כל הזמן.

רם בן ברק: הרווח הקמעונאי היה גדול כל הזמן.

רם בן ברק: הוא לא השתנה עם השנים, ולכן כשירד המחיר של החקלאי ירד גם המחיר של הסוחר, אבל הוא לא ירד - - -

מיכאל ביטון: רם, תן לו לסיים את הדברים.

גבי לסקי: אני רוצה שאלת הבהרה - - -

מיכאל ביטון: אבל תני לו קודם להגיד כמה משפטים.

אלי מורגנשטרן: דובי אמיתי אמר קודם על הדוח של הממונה על התחרות שהוא לוקה באי-דיוקים.

אלי מורגנשטרן: דוח דומה כתבה הוועדה הבין-משרדית של משרד האוצר ומשרד החקלאות, ודוח דומה נוסף, שלישי במספר, כתב מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אלי מורגנשטרן: כלומר, שלושה גופים ממשלתיים רציניים מאוד, כל אחד מהם בדק בנפרד האם הבעיה של יוקר המחיה בפירות וירקות נובע מהמקטע הקמעונאי והסיטונאי, ושלושתם הגיעו, כל אחד בנפרד, לאותה מסקנה: שהבעיה המרכזית לא נמצאת שם.

אלי מורגנשטרן: וכשבא מישהו בעל עניין ואומר על הממונה על התחרות שהיא אומרת אי-דיוקים – בעיניי זה לא ראוי.

דובי אמיתי: זה ראוי ביותר, כי מעולם לא נבדק המחיר מהחקלאי לסיטונאי.

דובי אמיתי: מעולם לא.

דובי אמיתי: שיניח את זה על השולחן.

דובי אמיתי: לא בדקו את המחיר שלנו.

אביר קארה: אם המחירים זולים אז למה אתה חושש מיבוא?

נירה שפק: אביר, אין כאן השוואה של התנאים - - -

אביר קארה: איזה השוואת תנאים?

אביר קארה: הוא פשוט מוכר בזול.

נירה שפק: אביר, אתה מדקלם.

אביר קארה: אני מדקלם?

אביר קארה: את מדקלמת.

אביר קארה: בואי תפתחי את השוק ותראי מה יקרה.

מיכאל ביטון: קארה, אני קורא אותך לסדר בפעם ה-2.5.

מיכאל ביטון: עוד חצי פעם ואתה בחוץ.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, אני שחקן בוועדת כלכלה וכבר הובא לידיעתי שיש ניירות עמדה ומחקרים שעוסקים בריכוזיות רשתות המזון בישראל ושיש קרטלים ושהמזון לא זול בגלל רשתות המזון.

מיכאל ביטון: אז יכול להיות שאתה מציג לנו מחקר חדש, אבל האם כל הסיפור של ריכוזיות מזון בישראל לא קיים?

אלי מורגנשטרן: יש על זה מספר רב של מחקרים.

אלי מורגנשטרן: מניתי פה שלושה מחקרים שנכתבו בעשור האחרון - - -

מיכאל ביטון: לא, אתה מדבר על הירקות הפירות, אבל אני שאלתי אותך על רשתות המזון בישראל.

משה גפני: היושב-ראש שואל אותך שאלה ואתה לא עונה.

משה גפני: לא עשית מחקרים על העשירים - - -

אביר קארה: אין מחקר שמראה את זה.

אביר קארה: פשוט אין שום תחרות במשק הישראלי.

אופיר סופר: גם התעלמת ממה שאמר חבר הכנסת רם בן ברק.

גבי לסקי: איפה הפער?

אופיר סופר: הרי יש פער בתיווך, אנחנו חיים איתו כבר 30-20 שנה - - -

מיכאל ביטון: הינה, מעדכנים אותי שמבקר המדינה כתב כמה דוחות על ריכוזיות בענף המזון.

מיכאל ביטון: כנראה שהוא לא ידע מה שהוא אומר.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, לפחות לשם האיזון צריך להראות שיש פה סוגיה רחבה יותר.

אלי מורגנשטרן: דוח מבקר המדינה לא מתייחס ל - - -

גבי לסקי: היושב-ראש, אני מרימה יד כל כך יפה - - -

מיכאל ביטון: אני אתן לך, גבי.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, תסיים ואחר כך יהיו אליך כמה שאלות הבהרה.

משה גפני: איך אפשר בעולם חברתי כמו שלנו להגן על הדבר הזה, איך אפשר?

מיכאל ביטון: חבר הכנסת גפני, תאפשר למורגנשטרן לדבר בבקשה.

ענבר בזק: גפני, אתה שמעת אותי מדברת בוועדה הזאת לפני שפתחת את הפה?

ענבר בזק: אתה מסתכל עליי עוד לפני שפתחתי בכלל את הפה בדיון הזה.

משה גפני: אני לא דיברתי עלייך, דיברתי על אגף התקציבים.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, תסיים בבקשה.

אלי מורגנשטרן: חשוב להגיד שהמחיר של הפירות, במיוחד פירות הקיץ בישראל, עלה בשנה האחרונה בצורה דרסטית.

אלי מורגנשטרן: כל מי שנכנס לסופר יודע שאפרסק ונקטרינה יכולים לעלות בין 20 ל-25 שקלים לקילו, וזה עוד בשיא העונה - - -

משה גפני: בגלל שלא טיפלתם ברשתות השיווק.

גבי לסקי: סליחה, אתם עשר שנים הייתם בממשלה - - -

משה גפני: תכף אני אגיד מה אני עשיתי.

אביר קארה: מי מונע לפתוח עוד רשתות שיווק?

אביר קארה: תפתחו עוד רשתות.

משה גפני: את מה שעשיתי אתם הולכים לקלקל.

מיכאל ביטון: חבר'ה, אני מבקש, כל חבר כנסת שירצה לשאול את נציג האוצר יוכל לשאול, אבל תנו לו לסיים בבקשה.

קריאות: - - -

מיכאל ביטון: יבגני, רם, אתם לא בסדר.

מיכאל ביטון: יש פה חברי כנסת שעוד לא דיברו.

מיכאל ביטון: אתם גם זכיתם בזמן דיבור ואתם גם מעירים הערות ביניים, על חשבון אנשים מנומסים.

מיכאל ביטון: תנו למי שלא דיבר לדבר.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, תסיים.

אלי מורגנשטרן: מתחילת שנת 2000 עד היום צריכת הפירות והירקות בישראל ירדה ב-20% לנפש, בעוד המחיר עלה בין 80% ל-100%.

אלי מורגנשטרן: זה אומר שיש לנו פה בעיה.

אלי מורגנשטרן: אנשים צורכים פחות פירות וירקות.

אלי מורגנשטרן: משרד הבריאות אומר שקרוב ל-50% מהאוכלוסייה בישראל לא מסוגלת לצרוך את הפירות והירקות שהיא צריכה בשביל תזונה בריאה.

אלי מורגנשטרן: אנחנו לא באנו לפה בשנה הראשונה או השנייה של הירידה, אלא אנחנו מדברים פה על 20 שנה רצופות של ירידה בכמויות הפירות והירקות שצורכים אזרחי מדינת ישראל, כאשר קרוב ל-50% מהם לא יכולים לצרוך מזון בריא.

רם בן ברק: כי אתם מעלים את מחירי המים בצורה בלתי הגיונית ואתם מטילים את כל ההשבה של המים על החקלאים.

מיכאל ביטון: רם, לא להפריע בבקשה.

מיכאל ביטון: גבי לסקי, שאלת הבהרה.

אביר קארה: אבל מי ישלם את מחירי המים אם לא הם?

רם בן ברק: מי שמשלם את זה שאתה מטהר את מי הביוב זה החקלאים.

רם בן ברק: אם החקלאים לא היו עושים את זה אז אתה האזרח היית משלם על זה.

רם בן ברק: למה הם צריכים לשלם על זה שקל וחצי?

מיכאל ביטון: רם, תאפשר בבקשה לחברי כנסת שהתאפקו גם לדבר.

רם בן ברק: כשאתה לוקח אגרה של 2,500 שקל על כל פועל שמגיע לפה ומעלה את מחירי המים, ואז בסוף שואל למה אין ירקות זולים יותר - - -

מיכאל ביטון: גבי, בבקשה.

מיכאל ביטון: רם, תן לעמיתתך לשאול שאלה.

רם בן ברק: עוד מילה אחת - - -

מיכאל ביטון: לא, לא עוד מילה, ידידי, אתה תחכה.

רם בן ברק: יש בדיקה אצל הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שמראה שיש פערים של 300%.

רם בן ברק: אז היא לא יודעת על מה היא מדברת?

רם בן ברק: אתה רואה שכשקונים אבוקדו החקלאי מקבל חמישה שקלים והרשת מוכרת ב-15 שקל.

רם בן ברק: מאיפה פער התיווך הזה?

מיכאל ביטון: גבי לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: יש לי שאלה לנציג האוצר.

גבי לסקי: מדוע אין לכם את הנתונים של פערי התיווך?

גבי לסקי: כמו שהוסבר לנו על ידי יו"ר המועצות האזוריות, החקלאי מקבל על אבטיח או כרובית 50 אגורות, אז מה קורה בדרך שגורם לצרכן לשלם בסופר 300% יותר?

גבי לסקי: למה לא בדקתם מה קורה בכל הדרך הזאת?

מיכאל ביטון: גבי, תודה.

מיכאל ביטון: נירה שפק, שאלת הבהרה בלבד.

מיכאל ביטון: בבקשה.

מיכאל ביטון: אבל בקצרה, חבר'ה, כי יש פה ח"כים שמחכים בסבלנות.

נירה שפק: חסרים לי שני נתונים שהם בראשית הצירים מבחינתי.

נירה שפק: אחד, מה הגורמים המשפיעים על המחיר.

נירה שפק: כך נדע לבחון את המחיר.

נירה שפק: אבל זה נתון שאין לנו.

נירה שפק: הדבר השני, האם יש מודל השפעה על התוצאה של המחיר של התוצר.

נירה שפק: כלומר, האם האוצר הכתיב מודל והאם יש מדיניות.

נירה שפק: את שתי השאלות האלה אני שואלת המון זמן.

מיכאל ביטון: תודה רבה, שאלות טובות.

מיכאל ביטון: ינון אזולאי, רצית לשאול?

ינון אזולאי: לפני השאלה אני רוצה קודם כול לברך אותך, זאת הפעם הראשונה שלי פה איתך.

ינון אזולאי: אני מצטרף לשאלה של חברת הכנסת גבי לסקי.

ינון אזולאי: אתם אומרים שעשו מחקרים, אבל בתכלס אם אתה מוכר את הנקטרינה ב-25 שקלים, בכמה אתה מקבל אותה מהחקלאי?

ינון אזולאי: יש פה פער גדול שצריך לבדוק.

ינון אזולאי: רם בן ברק דיבר על המים.

ינון אזולאי: כל פעם מכים בהם עוד ומכים בהם עוד.

ינון אזולאי: החקלאי הקטן – עליו אתם נותנים את המכה וממנו אתם מוציאים את הכסף, שאחר כך תוכלו להגיד שהשקעתם מיליארד שקל בחקלאות.

ינון אזולאי: אבל מה יקרה במקרה שהשמיים ייסגרו?

ינון אזולאי: אולי תשפו אותם על זה שהם יוסיפו עוד 30% יבול, ואז זה גם ייתן לנו מענה בפני מחסור.

מיכאל ביטון: שאלה טובה.

מיכאל ביטון: אלי, תענה בקצרה.

מיכאל ביטון: לפני זה גפני גם ישאל.

משה גפני: שאלה קצרה.

משה גפני: האם זה נכון שבאגף תקציבים לא אכפת לכם אם האזרח ישלם יותר או פחות, אלא אתם פשוט רוצים עוד כסף לקופת המדינה?

משה גפני: ומה הראיה - - -

אלי מורגנשטרן: התשובה היא לא.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, תתאפק.

מיכאל ביטון: תן לו לסיים.

מיכאל ביטון: גפני, בבקשה.

משה גפני: אני רוצה להסביר את השאלה ואז תענה.

משה גפני: האם זה נכון שבסופו של דבר הצרכן, שמשלם כל כך הרבה כסף על פירות וירקות בגלל פערי תיווך ולא בגלל החקלאי – לא נגעתם בעניין הזה בגלל שמדובר בטייקונים, אנשים עשירים שהם הבעלים של זה?

משה גפני: האם זה נכון שהתנגדתם למה שאני עשיתי יחד עם חברים נוספים, שהחקלאים לא ישלמו היטל על עובדים זרים?

משה גפני: האם זה נכון שהתנגדתם לזה והיה צריך להביא את השר כדי שיכופף אתכם?

מיכאל ביטון: תודה רבה, גפני.

מיכאל ביטון: ברקת, שאלה אחרונה - - -

משה גפני: ולכן השאלה שלי, אדוני היושב-ראש, היא האם אכפת להם מתקציב המדינה או אכפת להם מהאזרח?

מיכאל ביטון: גפני, אתה עשית הגדה של פסח.

מיכאל ביטון: לקחת שאלה והפכת אותה לארבע קושיות.

מיכאל ביטון: ניר ברקת, שאלה בבקשה.

אביר קארה: ואז העובד ישלם את ההיטל ולא המעסיק.

אביר קארה: שהמדינה לא תתערב בחוקי העבודה.

משה גפני: קארה, דווקא ממך ציפיתי לדאוג לעניים, לא לעשירים - - -

אביר קארה: שהעובד ישלם את ההיטל - - -

מיכאל ביטון: קארה, אני אוציא אותך, די, מספיק.

מיכאל ביטון: ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: השאלה שלי היא האם יש יעד באוצר לחזק את החקלאות כחול-לבן?

ניר ברקת: אני מקווה שכן.

ניר ברקת: אם זה היעד, האם אתם מבינים שמה שצריך לעשות זה להוריד את מחיר התשומות של החקלאים, כדי שיוכלו להתחרות טוב יותר בחו"ל וגם בארץ, וכך גם להגדיל את היצוא?

ניר ברקת: אגב כך אתה תראה שהמחירים ירדו, תוך כדי צמיחה בכחול-לבן.

מיכאל ביטון: תודה רבה, ניר.

ניר ברקת: אני רוצה להבין אם אתם מבינים את זה.

מיכאל ביטון: נציג האוצר, ענה בקצרה על כל השאלות בבקשה.

משה גפני: אבל עוד לא בירכתי אותך.

משה גפני: אני מצטרף לברכות, אדוני היושב-ראש.

מיכאל ביטון: תודה, הרב גפני.

משה גפני: זאת ועדה מאוד מעניינת.

משה גפני: אגב, זו ועדה של האופוזיציה - - -

מיכאל ביטון: זאת הוועדה השנייה בחשיבותה אחרי הוועדה שלך.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, בבקשה.

קריאות: - - -

יבגני סובה: מרגי שנה שלמה ניהל את זה, אז מה אתה מדבר על ועדה של האופוזיציה?

יצחק פינדרוס: ברגע שזאת לא מדינה יהודית אז היא גם לא צריכה להיות דמוקרטית.

מיכאל ביטון: מורגנשטרן, בבקשה.

אלי מורגנשטרן: שאלה חוזרת אצל חברי הכנסת היא בנושא של פערי התיווך.

אלי מורגנשטרן: אז אני אומר פעם נוספת שפערי התיווך נבדקו כבר שלוש פעמים, וגם הקמנו עכשיו צוות שיבדוק את זה פעם נוספת - - -

גבי לסקי: ומה התוצאה?

מיכאל ביטון: חברים, ככה אנחנו לא נוכל לשמוע את התשובות.

מיכאל ביטון: זה לא לעניין.

אלי מורגנשטרן: התוצאה היא שהבעיה לא נמצאת בפערי התיווך, אנחנו בדקנו את זה.

גבי לסקי: אז איפה היא?

מיכאל ביטון: גבי, תנו לו לסיים.

גבי לסקי: אבל לא יכול להיות שהוא לא נותן תשובה.

גבי לסקי: אם זה לא נמצא שם ולא נמצא שם - - -

מיכאל ביטון: אז אנחנו נחזור על השאלות הללו שוב.

נירה שפק: אנחנו נבקש שיבואו להציג לנו את זה - - -

אביר קארה: זה נמצא בארנונה, חשמל, מים, שכירות, עובדים, חוקי עבודה, היטלים, אגרות, קנסות – כל מה שמשלם בעל עסק.

גבי לסקי: אבל עדיין הסופר מוכר פי - - -

מיכאל ביטון: אלי, אני חושב שאני אוותר על התשובות שלך, אחרת אני לא אגיע לזכות הדיבור של חברי כנסת אחרים.

מיכאל ביטון: תישאר איתנו, אולי בסוף ניקח את התשובות שלך.

מיכאל ביטון: סגן השרה, בבקשה, ואחריו כמה חברי כנסת.

יאיר גולן: דבר ראשון, יש לנו עוד חודשים ארוכים לעבוד על שיפור החוק ולהגיע למתווה שתכף אני אגיד מה היעדים המרכזיים שלו.

ניר ברקת: אם הוא לא יהיה בהסדרים.

יאיר גולן: אבל אי אפשר להתקדם קדימה בלי שהנתונים מוצגים כהווייתם.

יאיר גולן: דיבר פה נציג האוצר על שלושה דוחות.

יאיר גולן: אז קודם כול, זה לא שלושה דוחות כי הדוח של הכנסת זה לא דוח עצמאי, אף אחד שם לא יצא לחקור בשטח אלא הוא אוסף את הדוחות שהוא קרא עד היום ומביא איזשהו סיכום, אז בואו לא נציג את זה כדוח עצמאי.

יאיר גולן: אבל מן הסתם צריך להציג פה את הנתונים כהווייתם, כולל מה קרה לעלויות לחקלאי.

יאיר גולן: העלויות לחקלאי מורכבות ממים, עבודה, הדברה, רפואה וטרינרית, מיכון חקלאי ועוד, וכל הדברים האלה צריכים להיות מוצגים בצורה מקצועית ורצינית כדי שנוכל להגיד האם באמת החקלאים בישראל עושקים אותנו והם חבורת מוצצי דם שמתנפלים על האזרח הישראלי או שהם אנשים שעובדים קשה ובקושי מוציאים את לחמם מהאדמה הקשה שאותה הם מעבדים.

ניר ברקת: יש מישהו שלא יודע מה התשובה?

מיכאל ביטון: חברים, תנו לסגן השר לסיים.

משה גפני: אבל זה לא לחוק ההסדרים.

יאיר גולן: רגע, רגע.

משה גפני: בוא נקיים את הדיון הזה בבקשה.

משה גפני: זה דיון רציני.

מיכאל ביטון: הוא כנציג הממשלה מציע להכניס את המרכיבים האלה בדיון.

מיכאל ביטון: אני מברך על הדבר.

יאיר גולן: אני מציע שבהמשך יוצגו בתחילת הדיונים נתונים כהווייתם, כפי שהם ידועים כרגע, וכך אפשר יהיה לעמת נתונים אלה עם אלה וכך לדון בדברים על בסיס שווה של נתונים.

יאיר גולן: כרגע זה לא המצב, ואני באמת מרגיש קושי מהותי לנהל את הדיון הזה בצורה אינטליגנטית חוץ מלצעוק אחד על השני.

יאיר גולן: דבר שני, נדמה כאילו הנושא הוא רק הורדת יוקר המחיה.

יאיר גולן: זה אכן נושא חשוב מאין כמותו ואני ממש לא מזלזל בעניין הזה, הוא בעל חשיבות קרדינלית.

יאיר גולן: אבל יש פה עוד ארבעה נושאים שחייבים להידון וחייבים להיות מאוזנים לצד הורדת יוקר המחיה.

יאיר גולן: הוזכר פה הנושא של ביטחון תזונתי.

יאיר גולן: בוודאי גם הנושא של החזקת השטחים הפתוחים.

יאיר גולן: בוודאי גם הנושא של חיזוק הפריפריה, הרי החקלאות מתרחשת ברובה בפריפריה.

יאיר גולן: ודבר אחרון, הובלת החקלאות העולמית, האגרוטק, והפודטק, שקשורים אליו משמעותית.

יאיר גולן: בשני הדברים האלה אנחנו בפסגת העולם - - -

מיכאל ביטון: סגן השרה, אמרת דברי טעם, אבל אני רוצה לומר לך שהמון מזה כבר נאמר.

מיכאל ביטון: טוב שאתה מחזק את הדברים, מה גם שאתה בא מצד הממשלה ודורש את הדברים האלה.

מיכאל ביטון: תבורך.

משה גפני: אני נאלץ להסכים עם סגן השרה לשם שינוי.

מיכאל ביטון: אנחנו נעבור עכשיו לסבב חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: אופיר סופר, אחר כך יסמין פרידמן, אחר כך ענבר בזק ואחר כך נירה שפק.

מיכאל ביטון: אחריהם ידבר נציג מגדלי העופות או הביצים.

גבי לסקי: ומה איתי?

מיכאל ביטון: וחברת הכנסת גבי לסקי וגם פינדרוס.

מיכאל ביטון: האמת היא שפינדרוס לפנייך, גבי, לפי ההגעה שלו.

מיכאל ביטון: הדיון אמור להיות עד אחת וחצי, יכול להיות שניקח עוד עשר דקות.

מיכאל ביטון: אבל זה לא הדיון האחרון, אנחנו נזמן דיון המשך.

מיכאל ביטון: אופיר, בבקשה.

אופיר סופר: אדוני היושב-ראש, שלוש נקודות.

אופיר סופר: הראשונה, סיפור קצר.

אופיר סופר: השנייה, נקודה למחשבה.

אופיר סופר: והשלישית, בקשה.

אופיר סופר: היינו ארבעה חברים שגדלו במושב, אחד לצערי נהרג בצבא, אחד כלכלן בפתח תקווה, ואחד עורך דין בתל אביב.

אופיר סופר: התקשר אליי אחד החברים, אמר לי שהוא יורד לצפון ואמר לי שהוא רוצה להיפגש.

אופיר סופר: ירד לקטיף אגסים, קטיף ספדונה, שזה סוג של אגס.

אופיר סופר: התקשרתי אליו ושאלתי אותו בכמה אבא שלו מצליח למכור את הספדונה.

אופיר סופר: הוא אמר לי, מקסימום ארבעה שקלים.

אופיר סופר: תבדקו עכשיו כמה עולה קילו ספדונה: 12.90 או 13.90.

אופיר סופר: לא צריך מחקר ולא צריך כלום.

אופיר סופר: מדובר פה על עשרה שקלים.

אופיר סופר: הפערים הם ענקיים.

אופיר סופר: עשרה שקלים לוקחים על ללטף את הפרי, לפסול קצת ועוד כל מיני דברים כאלה ואחרים.

אופיר סופר: עשרה שקלים פערי תיווך.

אופיר סופר: ואני לא מדבר על כל הריסוסים, לא מדבר על הגיזום, על המים, על העובדים וכו'.

אופיר סופר: עשרה שקלים פערי תיווך.

אופיר סופר: דבר נוסף, לגבי סוגיית התמיכה הישירה אני רוצה להזכיר לכולנו שההתיישבות העובדת כולה, כל החקלאות כולה, נמצאת בנגב, בגליל, באזורי הספר ובבקעה.

אופיר סופר: וזה דבר שעולה כסף.

אופיר סופר: ועכשיו אני אשאל את כל ממשלות ישראל לדורותיהן: בתמיכה ישירה שלכם בחינוך, כמה הצלחתם לצמצם את הפערים?

אופיר סופר: בתמיכה ישירה שלכם בבריאות, כמה הצלחתם לצמצם את הפערים?

אופיר סופר: אז אתם חושבים שבתמיכה ישירה מצ'וקמקת שתעבירו בלילה אחד בחוק ההסדרים תצליחו לצמצם את הפערים?

אופיר סופר: הרי במדינת ישראל אם אתה מהנגב או מהגליל אתה מת עשר שנים לפני.

אופיר סופר: אז עכשיו אתה חושב שעם התמיכה הישירה המצ'וקמקת הזאת אני אצליח לגדל יותר טוב ממה שמגדלים בעזריאלי?

אופיר סופר: אנחנו איבדנו – ואני אומר את זה קודם כול לחברים בימין, אלה שקוראים לעצמם ימין.

אופיר סופר: אני מדבר על נפתלי בנט, על איילת שקל, ועל החברים שלי, אלה מקהלת וכל אלה שלקחו את תורת ישראל ואת יישוב ארץ ישראל והמירו אותם בכלכלת ימין אגרסיבית ומטורפת.

אופיר סופר: ליישב את הארץ עולה כסף.

אופיר סופר: זה חלק מהעניין.

אופיר סופר: אז אם אתם לא רוצים לתת לנו בריאות ולא רוצים לתת לנו חינוך ולא חקלאות, אז די, תגמרו כבר את הכול.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חברי.

אופיר סופר: שנייה, הנקודה השלישית, אדוני היושב-ראש.

מיכאל ביטון: משפט אחרון.

אופיר סופר: בקשה אישית אליך.

אופיר סופר: אני מכיר את הרקע שלך, אנחנו חברים טובים, ויש לי בקשה אליך.

אופיר סופר: בכנסת הקודמת יושבת-ראש ועדת החוץ והביטחון קיימה דיון בדרום.

אופיר סופר: אותו דבר, אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לקיים דיון של ועדת הכלכלה - - -

ניר ברקת: בלול באביבים.

אופיר סופר: כן, באביבים.

יעל רון בן משה: מצטרפת לבקשה.

מיכאל ביטון: קבענו סיור.

מיכאל ביטון: אני יכול גם לעשות דיון שם?

מיכאל ביטון: אני יכול.

מיכאל ביטון: אופיר, קיבלת.

אופיר סופר: אבל עם סנקציה אחת:

אופיר סופר: שנציגי האוצר ומשרד החקלאות לא יופיע בזום אלא יתכבדו ויגיעו בגופם.

מיכאל ביטון: קיבלת, אנחנו נגיע.

אופיר סופר: תודה רבה.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת יסמין פרידמן, בבקשה.

מיכאל ביטון: ואוי ואבוי למי שיפריע לחברות הכנסת שכל כך התאפקו כאן.

יצחק פינדרוס: כמה יש לפניי?

מיכאל ביטון: עוד שלושה.

יצחק פינדרוס: אז אני אדבר כבר בדיון הבא, פשוט יש דיון ראשי סיעות ב-13:15.

מיכאל ביטון: בסדר, זכותך תישמר.

מיכאל ביטון: יסמין, בבקשה.

יסמין פרידמן: אני אדבר על משהו שונה לחלוטין.

יסמין פרידמן: יש פה אנשים שמאוד דואגים לחקלאים, יש פה אנשים שמאוד דואגים לאזרחים, וזה חשוב ומובן, אבל אני דואגת גם לעשרת מיליון המטילות.

יסמין פרידמן: למטילות ש-96% מהן נמצאות היום בכלובי סוללה, דבר שבכל פרמטר אפשרי הוא עברה על חוק צער בעלי חיים.

יסמין פרידמן: לכן אני פונה למשרד החקלאות ולמנכ"לית משרד החקלאות לשאול האם ברפורמה החדשה יינתנו מענקים למעבר ללולי חופש.

ניר ברקת: כן, כן, זה מסודר.

יסמין פרידמן: אבל אני לא רואה את זה כתוב.

רם בן ברק: בטח שכן.

רם בן ברק: אי אפשר לבנות לול חדש בלי - - -

קריאות: - - -

מיכאל ביטון: לא להפריע בבקשה.

מיכאל ביטון: יסמין, בבקשה.

יסמין פרידמן: אני יודעת ששנה אחר שנה דובר על מענקים ועל מעבר ללולי חופש, אבל בפועל רק 4% הם לולי חופש.

ניר מאיר: כי לא נתנו אותם.

ניר ברקת: אם יהיה תקציב זה אכן יהיה.

יסמין פרידמן: התפקיד שלי גם לשמור על בעלי החיים ואני רוצה לדעת שאנחנו במעבר ועושים את התהליך כדי שהכול יהיה מעוגן בחקיקה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת יסמין פרידמן.

ניר ברקת: ה-340 מיליון שקל שסוכם לא הגיע?

ניר ברקת: לא קיים?

אבשלום וילן: לא.

מיכאל ביטון: ניר ואבו וילן, יושבת פה חברת כנסת שעה וחצי ולא מצייצת.

מיכאל ביטון: זה לא מכובד.

ניר ברקת: רק שאלת המשך.

מיכאל ביטון: לא, אין שאלות המשך.

מיכאל ביטון: ענבר בזק, בבקשה.

ענבר בזק: תודה רבה.

ענבר בזק: קודם כול אני רוצה לאתגר את חבר הכנסת סובה, שקטף סלק שנתיים: אני הייתי חמש שנים פרדסנית וסחבתי ארגזי קלמנטינות, ועוד שנתיים הייתי דבוראית, נראה אתכם יודעים מה זה.

ענבר בזק: פעם קראו לזה כוורנית.

ענבר בזק: אני חקלאית לשעבר, בת של רפתן, נשואה לרפתן לשעבר, נושא החקלאות בליבי.

ענבר בזק: אני מחזקת את כל מה שנאמר מצד עמיתי וחברי לסיעה רם בן ברק, שלמד את הנושא לעומק.

ענבר בזק: אני רוצה להוסיף נושא אחד שלא נאמר פה בדיון.

ענבר בזק: לאור הנתונים שמשרד החקלאות מביא, שמדובר על חיסכון של 2.3 שקלים ליום למשפחה – מול זה אנחנו מדברים על אלפי משפחות שזאת הפנסיה שלהם.

ענבר בזק: חברי קיבוצים וחברי מושבים שאין להם פנסיה אחרת.

ענבר בזק: מדובר על משפחות שלמות שלא הפרישו לפנסיה והכסף שלהם זה הכנסות של הקיבוץ ושל המושב.

ענבר בזק: צריך לתת גם על זה את הדעת.

ענבר בזק: אני מבינה לחלוטין את הצורך בהתייעלות בחקלאות, זה דבר נכון וחכם, אבל צריך לעשות את הדברים האלה בהדרגה, אי אפשר ביום בהיר אחד להגיד להם להתייעל ולפתוח את השוק למכסים.

ענבר בזק: לא שמעתי אפילו אחד מנציגי החקלאות פה סביב השולחן אומר שלא צריך רפורמה.

ענבר בזק: כולם אומרים שצריך רפורמה, אבל צריך לעשות את זה בהידברות, בתהליך מושכל וחכם, וביחד עם החקלאים.

ענבר בזק: צריך להגדיר יעדים, להגדיר לוחות זמנים ולעשות את זה יחד בצורה מושכלת.

ענבר בזק: אני באמת לא מבינה למה הכרחי להכניס את זה לחוק ההסדרים, למה לדחוף את זה בחוק כל כך מורכב.

ענבר בזק: אני קוראת פה שוב לממשלה לחשוב על זה מחדש, תוך התחייבות של החקלאים והתחייבות שלנו, חברי כנסת מהקואליציה ואני מאמינה שגם מהאופוזיציה, ללוחות זמנים ולרפורמה שגם תחסוך יותר מ-2.3 שקלים למשפחה.

מיכאל ביטון: תודה לך על דברי הטעם, על הדרך ועל האיפוק.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: אני אתחיל שוב באמירה שלא ראיתי את תפיסת החקלאות של מדינת ישראל.

נירה שפק: איך אין לנו את היסודות ואת הראשית שממנה אנחנו יוצאים ומשווים כל הזמן?

נירה שפק: איך בלי זה אנחנו יכולים לנתח?

נירה שפק: אני אשמח לדעת ממה משרד האוצר גוזר ואיך הוא עושה ניתוח סיכונים ואיך הוא בוחר את הדרך, ומה הנקודות ומה הבלמים.

נירה שפק: זה לא רק האוצר, אבל במקרה כאן האוצר הוא זה שדיבר והוביל.

נירה שפק: אני לא מצאתי את זה.

נירה שפק: דבר שני, אני יודעת שזה כבר נאמר אבל אני רוצה להדגיש את זה, כי לא נראה לי שנפל האסימון בעניין.

נירה שפק: חקלאות זה ביטחון.

נירה שפק: מי שנכנס לגד"ש בקיבוץ רוחמה רואה שלט ענק: "במקום בו תחרוש המחרשה את התלם האחרון, שם יעבור גבולנו".

נירה שפק: האמירה הזאת היא לא סיסמה על הקיר, זאת דרך חיים.

נירה שפק: אלה אנשים שקמים בבוקר מדי יום, בגשם, בבצורת, בחום, יוצאים ועובדים.

נירה שפק: כשאני רואה את הבעל של הבת שלי יוצא לעבוד בגד"ש...

נירה שפק: הוא קם ביום שישי באמצע הארוחה כי קפצה לו התראה שיש איזה שטוצר פתוח.

נירה שפק: הוא קם לעשות ביקורת, הוא מסיע עובדים, בין אם עובדים מקומיים שלנו, תוצרת הארץ, ובין אם זה עובדים זרים.

נירה שפק: הוא קם ורץ כשהוא מקבל התראה שיש מטיילים שעוברים לו בשדות.

נירה שפק: ואת כל הדברים האלה לא מתמחרים לנו במחיר.

נירה שפק: למה?

נירה שפק: כי חקלאות זה בנשמה.

נירה שפק: ואני הכי נהנית כשהוא לוקח אותי לטייל עם הנכד, להוציא תפוחי אדמה מהרגב.

נירה שפק: חקלאות זה שליחות – ואת זה אי אפשר לתמחר.

נירה שפק: וזאת מדינת ישראל שאני מכירה.

נירה שפק: הדבר השלישי שאני רוצה לדבר עליו - - -

מיכאל ביטון: נירה, אם את יכולה, בקצרה.

נירה שפק: אני אנסה.

מיכאל ביטון: לא, יש לנו בעיה.

מיכאל ביטון: תקצרי, כי יש פה המון דוברים.

נירה שפק: בין הבית שלי בקיבוץ כפר עזה לבין סג'עייה דולק אור של החקלאות.

נירה שפק: והדבר הזה הוא גם חוסן למדינת ישראל.

נירה שפק: כשמסתכלים מהצד השני לא רואים את הבתים שלנו.

נירה שפק: אם נוריד את החקלאות ולא יהיה את הענף הזה, גם לא יהיה את היישוב החקלאי שנמצא אחריו.

נירה שפק: מישהו יצטרך לשבת שם.

נירה שפק: איפה הדבר הזה מתומחר?

נירה שפק: דיבר כאן רם על הנושא של הביטחון.

נירה שפק: הוא דיבר על 90 ימים שאנחנו צריכים להיערך בוועדת החוץ והביטחון שיציגו לנו את זה.

נירה שפק: איפה נעשתה הגזירה של זה על פי מלאים?

נירה שפק: איפה נעשתה גזירה במדינת ישראל לגבי מה נחשב תוצרת הכרחית שצריך להחזיק אותה?

נירה שפק: איפה החלוקה בין מה צריך להיות תוצרת הארץ ומה צריך להיות תוצרת חוץ?

נירה שפק: איפה המלאים מוחזקים?

נירה שפק: מה הדרך ומה החסמים?

נירה שפק: איך דואגים שלא מורידים ענף שפתאום כשניכנס למשבר נצטרך להחזיר אותו?

נירה שפק: בחקלאות זה לא שאפשר פתאום לארוז מוצר, צריך קודם לגדל אותו.

נירה שפק: דיברו על ההוגנות התזונתית.

נירה שפק: אני רוצה לבקש שתהיה רפורמה בשרשרת ההספקה בין החקלאי לצרכן.

נירה שפק: אי אפשר לעשות חצי רפורמה.

נירה שפק: כולם מדברים על החבל אבל לא מדברים על הגמל ומה שבא מאחוריו, שזה שווה ערך - - -

מיכאל ביטון: תודה רבה.

נירה שפק: ובקשה אישית אליך - - -

ניר ברקת: ומה המסקנה של כל מה שאת אומרת?

נירה שפק: הבקשה האישית אליך היא שוועדת כלכלה, אנשי האוצר וכולם יבואו לעשות סיור וללמוד את הדברים גם - - -

מיכאל ביטון: יבוצע.

מיכאל ביטון: קיבלת.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת גבי לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: תודה, היושב-ראש.

גבי לסקי: קודם כול צריך להיות ברור שרפורמה בחקלאות לא עושים בלי החקלאים.

גבי לסקי: וכמו שדובי אמיתי אמר, הכול נעשה הפוך, קודם קבעו רפורמה ואחר כך צריכים לתקן טלאי על טלאי.

גבי לסקי: אז לא, צריך להתחיל מהתחלה, לא קרה שום דבר.

גבי לסקי: צריך דיבורים ישירים עם החקלאים, כי מי שמבין בחקלאות זה החקלאים, לא האוצר ולא משרד הכלכלה.

גבי לסקי: הם מבינים בדברים אחרים, אבל בחקלאות החקלאים הם אלה שמבינים.

גבי לסקי: דבר שני, לא ייתכן שאנחנו לא מקבלים תשובות חד-משמעיות בעניין פערי התיווך.

גבי לסקי: הרפורמה לא כוללת בתוכה שום מילה לגבי פערי התיווך.

גבי לסקי: אביר, אתה דיברת על מחירי מקסימום.

גבי לסקי: אני לא יודעת אם זאת הדרך היחידה לעשות את זה - - -

אביר קארה: אני דיברתי על מחירי מקסימום?

גבי לסקי: אתה יצאת נגד פערי מקסימום, אמרת שזה קומוניזם וכו'.

אביר קארה: חד-משמעית.

גבי לסקי: אבל אי אפשר לקבל מצב של 300% פער - - -

רם בן ברק: אביר, תראה את התהליכים שקורים היום בארצות הברית, איך הם הולכים אחורה עם הקפיטליזם שלהם.

אביר קארה: הם עושים טעות.

גבי לסקי: תנו לי לסיים.

גבי לסקי: אי אפשר לקבל מצב שיש פער כל כך גדול מהמחיר שהחקלאי מקבל על עבודתו אחרי כל ההוצאות לעומת המחיר שאנחנו משלמים במרכול או בסופר.

גבי לסקי: זה הדבר שעליו צריכה להיות הרפורמה.

גבי לסקי: אני מברכת על ההשקעה בפיתוח, אלה דברים שהיו צריכים לעשות כבר לפני הרבה זמן.

גבי לסקי: אנחנו מתגאים בזה שאנחנו הייטק ניישן; אנחנו יכולים להיות גם אגרוטק ניישן, ובזה אנחנו צריכים להשקיע את המשאבים שלנו.

גבי לסקי: דבר אחרון.

גבי לסקי: מלבד כל הדברים שכבר נאמרו אנחנו גם צריכים לדאוג לסביבה מקיימת.

גבי לסקי: העובדה שאנחנו צריכים לשנע חקלאות ואוכל ממדינה אחרת אל תוך ישראל זה דבר שפוגע בסביבה.

גבי לסקי: אנחנו נאלצים להוציא כספים ודלקים וכל מיני דברים שפוגעים בסביבה שלנו.

גבי לסקי: לכן אנחנו צריכים לעשות הכול כדי להגדיל פה את הגידולים.

גבי לסקי: והרפורמה כפי שהיא כיום וכפי שאני מבינה אותה, שמדברת על תמיכה ישירה לדונם בלי לעשות הבחנות בין סוגי הגידולים, בעצם תפגע במגוון המינים, כי הרי זה לא עולה אותו דבר לגדל דונם עגבניות ודונם אננס.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הדברים האלה כבר נאמרו, יקירתי.

מיכאל ביטון: בואי נשמע דברים שלא נאמרו עדיין.

גבי לסקי: אני מבקשת להוציא את הרפורמה הזאת מחוק ההסדרים ולהתחיל מחדש עם החקלאים, שמעוניינים ברפורמה.

גבי לסקי: אם רוצים לעשות את זה מהר אפשר לעשות את זה מהר, אבל מחוץ לחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת גבי לסקי.

מיכאל ביטון: כל הדוברים הבאים ידברו בין דקה לשתיים.

מיכאל ביטון: המשפט שלכם ייזכר לעד אם הוא יהיה חד כתער.

מיכאל ביטון: ד"ר דורית אדלר, בבקשה.

דורית אדלר: תודה.

דורית אדלר: אני מהפורום הישראלי לתזונה בת קיימא.

דורית אדלר: מדינת ישראל היום היא חלק מתהליך של האו"ם להבראת מערכות מזון.

דורית אדלר: אנחנו דנים פה על מרכיב אחד בפאזל של אלף חלקים.

דורית אדלר: דבר ראשון, מזון הוא לא עוד מוצר.

דורית אדלר: אי אפשר לדבר על יוקר המחיה רק כמוצר.

דורית אדלר: גם אם אני אציף את השוק בביצים, זה יעלה למדינת ישראל הון תועפות מבחינת פליטת גזי חממה, הטמנה ועוד אלף ואחד דברים.

דורית אדלר: הנושא של ביטחון תזונתי הוא קריטי.

דורית אדלר: אנחנו מדברים היום כאילו אנחנו לפני 50 שנה, אבל העולם בוער.

דורית אדלר: אתם יושבים פה ואתם בטוחים שאתם תצליחו לייבא מזון בעוד שנתיים - - -

אלי מורגנשטרן: לא הבנתי, את אומרת שלא יאכלו - - -

מיכאל ביטון: אין לך זכות דיבור.

מיכאל ביטון: תהיה לך בהמשך.

דורית אדלר: אני אומרת בצורה ברורה, החיטה לא צומחת היום והסויה לא מבשילה היום במערב קנדה.

דורית אדלר: יש מחר דיון על ביטחון תזונתי, על כמה אנחנו צריכים לאחסן.

דורית אדלר: אי אפשר לאחסן לשנים.

דורית אדלר: החקלאות היא חלק מהביטחון התזונתי.

דורית אדלר: אם אני צריכה להגיד היום לחקלאי לגדל קטניות, הם יכולים לעשות את זה תוך ארבעה חודשים, נכון?

דורית אדלר: וככה הם מספקים לי חלק מהחלבון.

דורית אדלר: הפחתת המכסים, לפי דוח מבקר המדינה, לא התגלגלה לצרכן.

דורית אדלר: דיברו פה על אגרוטק, אבל אם לא תהיה פה חקלאות לא יהיה פה אגרוטק.

דורית אדלר: נושא מרכזי נוסף:

דורית אדלר: הנושא של הסרת חסמים זה מילים מטעות להסרת כיפת ברזל למניעת מזיקים ומינים פולשים.

דורית אדלר: המזיקים האלה יכולים לפגוע גם בחקלאות וגם להביא מחלות הומניות.

מיכאל ביטון: דורית, זה כבר נאמר.

מיכאל ביטון: נא לסיים.

דורית אדלר: דבר אחרון.

דורית אדלר: משרד האוצר ומשרד החקלאות עמדו להחיל פיקוח על מחירי ירקות ופירות ב-2017.

דורית אדלר: את זה תכניסו בחוק ההסדרים.

דורית אדלר: כל הנושא של רפורמה בחקלאות זה דבר שמחייב תוכנית אב למזון בישראל, זה לא דבר שאפשר לעשות ברגל אחת.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, דורית.

רם בן ברק: הערה.

רם בן ברק: יש לנו כבר - - -

מיכאל ביטון: לא, רם, אתה לא יכול להעיר.

מיכאל ביטון: יש לנו דקות ספורות וחבר הכנסת גפני ישב פה ועוד לא הספיק להגיד כלום.

רם בן ברק: גפני, אני יכול להגיד משפט, ברשותך?

מיכאל ביטון: הנימוס הזה.

מיכאל ביטון: ..

מיכאל ביטון: תגיד משפט, כן.

רם בן ברק: יש לנו ניסיון לא טוב ביבוא הטלאים.

רם בן ברק: יש יבוא פרוע של טלאים, שהכניסו מחלות שגרמו לנזקים עצומים בעדרים הקיימים.

רם בן ברק: כך שיש לנו ניסיון לא טוב עם יבוא לא מבוקר.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: חמישה דוברים אחרונים – חבר הכנסת גפני, אחרי זה מוטי אלקבץ, יושב-ראש ארגון מגדלי העופות, אחרי זה דודו קוכמן, מהאיחוד החקלאי, ואחרי ראש רשות מהצפון, שמעון גואטה, וראש רשות מהדרום, אופיר ליבשטיין, ואחרי זה נסכם את הדיון.

מיכאל ביטון: אבל זה רק סיכום ביניים, כי נעשה דיון המשך דחוף על הנושא הזה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מודה על הדיון הזה ועל זה שאתה מאפשר לי לדבר.

משה גפני: אני אדבר ממש בקצרה.

משה גפני: המקרים שאנחנו טוענים במשך שנים שחוק ההסדרים נולד בשבילם.

משה גפני: ..

משה גפני: מה שהיה בשנת 86' הפך להיות דבר בלתי הגיוני.

משה גפני: חוק ההסדרים הוא חוק שצריך להעביר אותו במהירות והוא צריך להיות תלוי תקציב.

משה גפני: וכל מה שנאמר כאן בוועדה, בין אם על ידי מתנגדים ובין אם על ידי תומכים, צריך להיעשות בדיון מסודר ונורמלי.

משה גפני: אבותינו היו חקלאים - - -

מיכאל ביטון: יפרח, אתה מפריע לי.

מיכאל ביטון: תכבדו אותנו.

מיכאל ביטון: אחד כמו גפני, אתה לא תקשיב לו?

דובי אמיתי: לגפני לא רק שנקשיב, אני מציע שגם הוועדה תקשיב.

מיכאל ביטון: אז אנחנו מקשיבים.

מיכאל ביטון: גפני, בבקשה.

משה גפני: בהיותי יושב-ראש ועדת הכספים נלחמתי על הרבה מאוד דברים של החקלאים, ומה שבעיקר הצלחתי זה לבטל את ההיטל על עובדים זרים, שהיה דבר בלתי מציאותי לחלוטין.

משה גפני: אני מסכים שצריך למצוא את האיזון בין עליית מחירי המזון לבין כל מה שנאמר קודם, אבל צריך לשבת על זה בכובד ראש.

משה גפני: לא מטפלים ברשתות השיווק כמו שמטפלים בחקלאים.

משה גפני: הכי קל לטפל בחקלאים, הם אנשים שיש להם יכולות כלכליות נמוכות יותר מאשר רשתות השיווק.

משה גפני: היה צריך לעשות שולחן משולש שבו החקלאים הם חלק מההחלטה.

משה גפני: אני דיברתי עם החקלאים, הם מסכימים לשבת על כל הדברים האלה.

משה גפני: צריך לעשות חשבון מה קורה לחקלאים כשמעלים את מחירי המים.

משה גפני: אבל לעשות את כל הדברים האלה בחוק ההסדרים זה דבר חמור מאוד, ואני מציע שהוועדה תקבל החלטה להוציא את זה מחוק ההסדרים.

משה גפני: זו רפורמה שצריך לדבר עליה בנפרד, צריך להקים שולחן משולש ולהביא מסקנות בתוך חודש-חודשיים-שלושה.

משה גפני: אני גם מופתע מה שנאמר על ידי סגן השר - - -

מיכאל ביטון: הוא דיבר באומץ.

משה גפני: אני חושב שזאת הדרך וזה הכיוון שבהם הוועדה צריכה ללכת.

משה גפני: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על הדיון הזה.

משה גפני: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת גפני.

מיכאל ביטון: מוטי אלקבץ, יושב-ראש ארגון מגדלי העופות, בבקשה.

מוטי אלקבץ: שלום לכבוד יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת וידידיי ניר, שי, עמית, דובי ואבו וילן.

מוטי אלקבץ: הישיבה הזו דנה בדיני נפשות.

מוטי אלקבץ: אני רוצה לספר לך סיפור קצר.

מוטי אלקבץ: בשבוע שעבר זומנתי לתוכנית שעסקה בנושא הרפורמה, ומולי התייצב מנכ"ל ויקטורי.

מוטי אלקבץ: בפתח דבריי, כשהסברתי מדוע הרפורמה לא מיטיבה איתנו ולא תיטיב עם הציבור, הוא אמר שאנחנו בעצם מאפיונרים.

מוטי אלקבץ: אתה מבין?

מוטי אלקבץ: אנחנו מאפיונרים.

מוטי אלקבץ: הוא לא אמר לי "מוטי, אתה מאפיונר", הוא אמר "אתם מאפיונרים".

מוטי אלקבץ: המאפיונרים זה איטה מאביבים, שאיבדה את בעלה באסון אוטובוס הילדים באביבים ובנה נפצע קשה, או עזר ביטון, שאיבד את שני אחיו.

מוטי אלקבץ: אלה המאפיונרים.

מוטי אלקבץ: כל אלה שיושבים לגדל על גבול לבנון – הם המאפיונרים.

מוטי אלקבץ: ומי קרא לנו מאפיונרים?

מוטי אלקבץ: מנכ"ל של רשת מסחרית שבא לריאיון הזה במרצדס של מיליון וחצי שקל.

מוטי אלקבץ: הוא קרא לנו מאפיונרים.

מוטי אלקבץ: זה סיפור קצר שמראה איך פוגעים בנו - - -

מיכאל ביטון: אלקבץ, אתה צריך לסיים.

מיכאל ביטון: אומנם דיברת מדם ליבך, אבל רוב הדברים כבר נאמרו פה כי היו לכם דוברים מצוינים.

מיכאל ביטון: גם נתנו התחייבות לחבר הכנסת אופיר סופר שנגיע אליכם.

מוטי אלקבץ: כבוד היושב-ראש, התייצבה היום, אחרי ליל שימורים, מנכ"לית משרד החקלאות.

מוטי אלקבץ: היא הייתה מאוד עייפה.

מוטי אלקבץ: גם אנחנו מאוד מאוד עייפים.

מוטי אלקבץ: היא עייפה מלילה אחד, אנחנו עייפים מעוד הרבה לילות שלפנינו.

מוטי אלקבץ: ועצוב לי מאוד שהמנכ"לית לא ידעה את המספרים בעל-פה.

מוטי אלקבץ: זה לא סתם שהיא לא ידעה, היא אפילו לא למדה את זה.

מוטי אלקבץ: אני לא רוצה לפגוע במקצועיות שלה, אבל לשבת על הכיסא פחות מחודש ימים ולהביא רפורמה כזו שתחולל שינוי ותפגע במרקם החברתי והמרקם הכלכלי והביטחוני של גבול הצפון?

מוטי אלקבץ: לא יכול להיות שעובד ציבור לא ישב וילמד ויקרא לנו.

מוטי אלקבץ: היא לא פגשה אותי מעודי, היא לא ראתה לולן בחייה, או לפחות מאז שהיא נכנסה לתפקידה, והיא אומרת שהלולנים במדינת ישראל, לא ראוי לאכול מהם ביצים.

מוטי אלקבץ: איך היא מעזה לעשות את זה?

מוטי אלקבץ: היא מייצגת אותי אבל תוקפת 3,000 משפחות על גבול הצפון - - -

מיכאל ביטון: מוטי, אני שומע את הדברים ואת הכאב, אבל אנחנו לא נדבר לגופו של אדם פה, חשוב שתדע את זה.

מיכאל ביטון: אם אתה חולק על מה שהיא אמרה, תחלוק על הדברים שלה, אבל - - -

מוטי אלקבץ: כבוד היושב-ראש, לא אני מביא את הרפורמה.

מוטי אלקבץ: אנחנו ישבנו ב-2018 במשרד האוצר וגיבשנו תוכנית רפורמה שבמסגרתה גם קראנו להוזלת מחיר הביצה - - -

מיכאל ביטון: מוטי, אתה חייב לסיים.

מיכאל ביטון: משפט אחרון בבקשה.

מוטי אלקבץ: חברת הכנסת יסמין פרידמן דיברה על רווחת העוף.

מוטי אלקבץ: בתקנות 2021 ביטאנו את רצוננו לעבור ללולי חופש.

מוטי אלקבץ: זה מה שאנחנו רוצים.

מוטי אלקבץ: ומאין הביטחון שהביצים שייובאו מטורקיה או אוקראינה יהיו בסדר?

מוטי אלקבץ: הרי זה גם לא יהיה בסדר.

מיכאל ביטון: תודה רבה, מוטי.

מיכאל ביטון: דודו קוכמן, האיחוד החקלאי, בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה להוסיף למה שהוא אמר.

נירה שפק: אנחנו לא יודעים באיזה מים משקים ובאיזו הדברה.

מיכאל ביטון: זה כבר עלה פה.

גבי לסקי: ומה הזכויות שהעובדים מקבלים שם.

מיכאל ביטון: דודו קוכמן, בבקשה.

דודו קוכמן: תודה, כבוד היושב-ראש.

דודו קוכמן: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה המכובדים שאנחנו נמצאים במצב שבמדינות ה-OECD מספר החקלאים עומד על 2.5%, ובמדינת ישראל זה חמישית מזה.

דודו קוכמן: זאת אומרת שכבר היום החקלאות בישראל נמצאת בסכנה.

דודו קוכמן: החקלאות בעולם המודרני היא כשל שוק ולכן המדינות מתערבות.

דודו קוכמן: כל המדינות.

דודו קוכמן: השוק האירופי, ה-OECD, חושבים גם על האזרחים וגם על הצורך לשמר ולהבטיח את ביטחון המזון שלהם.

דודו קוכמן: לנו יש כשלים שנמשכים כבר המון שנים ואי אפשר לפתור אותם בזבנג וגמרנו.

דודו קוכמן: יש לנו חוסר של שוק סיטונאי, שזה דבר חשוב ביותר.

דודו קוכמן: הובטח להקים אותו כבר לפני הרבה שנים, אפילו הקימו מינהלה, אבל בסוף זה התבטל לחלוטין.

דודו קוכמן: חשוב לראות את הדברים גם דרך ערכים נוספים ולא רק המחיר של המוצר - - -

מיכאל ביטון: דודו, אני חייב שתקצר, כבר נגמר לי הזמן.

מיכאל ביטון: משפט אחרון בבקשה.

דודו קוכמן: אני מסכים עם כולם שצריך להוציא את החוק הזה מחוק ההסדרים.

דודו קוכמן: צריך לדבר על כל ענף בנפרד.

דודו קוכמן: אנחנו רוצים הידברות.

דודו קוכמן: חשוב לדבר על תהליך של אבולוציה ולא תהליך של רבולוציה.

דודו קוכמן: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: נמצאים איתנו אופיר ליבשטיין ושמעון גואטה, ראשי מועצות?

מיכאל ביטון: לא נמצאים.

מיכאל ביטון: עמית בן-צור, מנהל "יסודות", בבקשה.

עמית בן-צור: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עמית בן-צור: אני רוצה להגיד שלושה דברים חשובים, שחלקם הפוכים למה שנאמר פה קודם.

עמית בן-צור: דבר ראשון, מחירי הירקות והפירות בישראל לא יקרים יותר מהמדינות המפותחות.

עמית בן-צור: המחירים אצלנו נמוכים יותר ב-5% מהמדינות העשירות כמונו.

עמית בן-צור: המחירים אצלנו קצת יותר יקרים מירדן, טורקיה ומצרים.

עמית בן-צור: דבר שני, למרות מה שנאמר פה קודם, בדיקה כלכלית מדוקדקת שנעשתה בפקולטה לכלכלה חקלאית של האוניברסיטה העברית מצאה שמרווחי השיווק והרווחים של רשתות השיווק.

עמית בן-צור: ..

עמית בן-צור: אם היו מקיימים שם תחרות אמיתית מחירי המזון לצרכן היו יכולים לרדת ביותר מ-14%.

עמית בן-צור: זאת אומרת שהדוחות שאומרים שאין מרווחי שיווק ואין רווחים עודפים הם פשוט לא מבוססים מספיק ולא נבדקו באמת לאורך שנים.

עמית בן-צור: דבר שלישי, רפורמה חייבים לעשות בצורה מבוססת.

עמית בן-צור: צריך לבחון תרחישים, לבחון תוצאות שיהיו בעוד שלושה צעדים קדימה, מה יקרה איתנו בעוד 20 ו-30 שנה, כשיהיו פה 16 מיליון איש.

עמית בן-צור: צריך לעשות את זה באחריות.

עמית בן-צור: הדורות הבאים לא יסלחו לנו אם נעשה רפורמה מעכשיו לעכשיו בלי בחינה של תרחישים.

עמית בן-צור: כי חקלאות היא לא עוד ענף כלכלי, חקלאות היא תשתית לאומית.

עמית בן-צור: ותשתית לאומית חייבים לפתח וחייבים לחזק.

עמית בן-צור: באיחוד האירופי מנהלים מדיניות כלכלית חכמה.

עמית בן-צור: בודקים אותה ומודיעים עליה שלוש שנים לפני שהיא נכנסת לתוקף והמדיניות חלה שבע שנים קדימה.

עמית בן-צור: זאת אומרת שיש ודאות של עשר שנים.

עמית בן-צור: ככה אפשר לפתח את הענף בלי לפגוע בו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: הדוברת האחרונה תהיה ריקי ממן מארגון קהלת.

נירה שפק: עמית, אני רוצה לדעת האם יש תיקוף לנתונים שמצויים בידי, שמדברים על 18,000 חקלאים, שמגיעים לשיווק של 200 משווקים, דרך צוואר בקבוק של שלוש-ארבע רשתות שמוכרות לתשעה מיליון אנשים?

נירה שפק: האם אתה מכיר את הנתון הזה?

עמית בן-צור: כן, יש תיקוף לזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: ריקי ממן מקהלת, בבקשה.

ריקי ממן: תודה רבה.

ריקי ממן: אני חושבת שאין מחלוקת שחקלאות היא דבר חשוב וצריך לתמוך בה, השאלה היא על מה לעשות זאת.

ריקי ממן: התמיכה שכרגע מדינת ישראל נוקטת בה היא תמיכה עקיפה, שיש לה עלות גבוהה, בעיקר על השכבות החלשות.

ריקי ממן: התמיכה שצריכה להיות היא תמיכה ישירה, כלומר כסף ישירות לחקלאים.

ריקי ממן: אם רוצים לתמוך בו צריך להעביר אליו את הכסף.

ריקי ממן: צריך לתת מענקים לחדשנות וטכנולוגיה כדי לתמוך בענף, אבל אפשר לעשות את זה בלי לפגוע בצרכן ובלי להעלות את המחירים לאזרח בקצה.

ריקי ממן: דיברו פה הרבה על פערי התיווך.

ריקי ממן: אני רוצה להגיד מילה על ענף ההטלה, הביצים, שבו אין פערי תיווך אלא יש מחיר מפוקח, ובכל זאת במדינת ישראל מחירי הביצים הם בין הגבוהים בעולם.

ריקי ממן: יש פה בערך 3,000 לולנים שאפשר לתמוך בהם ישירות בלי להעלות את המחירים לכל אזרחי ישראל.

ריקי ממן: אפשר לחסוך להם כסף.

ריקי ממן: אני לא הייתי מזלזלת בזה שכל אחד ישלם פחות על כל קרטון ביצים, יש אנשים שבשבילם זה ההבדל בין להיות עם או בלי ארוחת בוקר.

ריקי ממן: בנוסף, בענף הזה ספציפית יש הרבה מאוד מגדלים – הם פונים אלינו – שרוצים לפתוח לולי חופש ולא יכולים.

ריקי ממן: אנחנו המדינה היחידה בעולם המפותח - - -

אבשלום וילן: הייתה רפורמה ואחד המנהיגים שלכם פוצץ אותה.

אבשלום וילן: תגידי את האמת לחברי הוועדה.

אבשלום וילן: חבר הכבוד שלכם בן אליהו פוצץ רפורמה, בדיוק כמו שאת מבקשת.

אבשלום וילן: והוא היועץ היום של אגף התקציבים.

ריקי ממן: אנחנו המדינה היחידה בעולם המפותח שממשיכה לנהל באופן ריכוזי באמצעות תכנון מכסות ייצור ומחליטה לכל אזרחי מדינת ישראל כמה ביצים יהיו.

ריקי ממן: זה דבר ישן שכבר לא קיים בעולם.

מיכאל ביטון: ריקי, משפט אחרון בבקשה.

ריקי ממן: מדברים הרבה על הצורך לשמור על הגבולות ולתפוס שטח, שזה אינטרס לאומי ראשון במעלה.

ריקי ממן: אז אם כבר מדברים על זה, לולים הם לא הדרך הכי טובה לעשות את זה.

ריקי ממן: הדרך הנכונה היא גידולי שדה, שבאמת תופסים קרקע.

ריקי ממן: ותמיכה פר דונם תעשה את זה הרבה יותר טוב מאשר - - -

מיכאל ביטון: תודה רבה, ריקי.

גבי לסקי: די, נו באמת, כאילו - - -

יעל רון בן משה: היית באבן מנחם לאחרונה?

יעל רון בן משה: על איזה גידולי שדה את מדברת?

נירה שפק: אני מציעה לגדל אננס על אבני בזלת.

מיכאל ביטון: סליחה, אין פה דיון עכשיו, אנחנו חורגים בזמן.

מיכאל ביטון: נירה, אנחנו חורגים בזמן.

נירה שפק: אני רוצה לשאול אותה אם היא יכולה לגלות לי איך אפשר לגדל על אבני בזלת אננס.

מיכאל ביטון: דובי, משפט אחרון.

נירה שפק: אולי נעשה מדגה על התבור.

נירה שפק: בושה.

מיכאל ביטון: נירה, די.

מיכאל ביטון: דובי, בבקשה.

דובי אמיתי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני פונה אליכם שוב.

דובי אמיתי: בסיס הנתונים שעל פיו נבנתה הרפורמה הזאת הוא מוטה.

דובי אמיתי: אני שוחחתי ביום שישי עם שר האוצר שיחה מאוד אינטימית, עניינית ומקצועית.

דובי אמיתי: סוכם – ואני לא ראיתי את זה – שאנחנו נקים ועדה משותפת של חקלאות וכלכלה.

דובי אמיתי: ופה אני מבקש ממך: תוקם הוועדה, תקבע באיזה מקטע יש את הבעיה, ולאור זה נבנה את כל התוכנית.

דובי אמיתי: אנחנו בעד רפורמה, אנחנו חושבים שיש בחלק ממנה - - -

מיכאל ביטון: הדברים מתכנסים לאותו דבר.

מיכאל ביטון: דובי, בסיכום ישיבת הממשלה, בפנייתו של שר הביטחון לשר האוצר, הוא התחייב לקיים דיון כבר בשלישי בבוקר של צוות משותף של אותה ועדה שאתה הזכרת, כדי לנסות לדייק את הדברים.

מיכאל ביטון: אני מקריא את סיכום הדיון.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לכולם.

מיכאל ביטון: למרות שזה נושא כואב וסוער והוא מרכז היום בחברה הישראלית בימים האחרונים, בסך הכול התנהלנו בכבוד והקשבנו.

מיכאל ביטון: תודה למנהלת הוועדה ולכל מי שנכח והכין את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: אני מאוד מתנצל בפני דוברים שנמצאים איתנו בזום ולא זכו להתבטא הפעם.

מיכאל ביטון: אנחנו ניתן לכם עדיפות לעומת דוברים שכבר דיברו בדיוני ההמשך והמעקב.

מיכאל ביטון: הוועדה קוראת למשרד החקלאות ולמשרד האוצר להידבר עם החקלאים ולהגיע איתם להבנות.

מיכאל ביטון: הקריאה הזאת הגיעה מכל באי הבית, אופוזיציה וקואליציה כאחד.

מיכאל ביטון: אם רק יגיעו לרפורמה מוסכמת וידייקו את הדברים ויביאו מוצר מוגמר מוסכם, נשמח לברך עליו ולאשר אותו בוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: הוועדה דורשת ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר וממשרד האוצר למסור לוועדה עד 10 באוגוסט 2021 מהו החיסכון למשק בית לשנה בכל אחד ממקטעי הרפורמה בענף הפירות והירקות ובענף ההטלה, לרבות מידע מפורט בדבר אופן החישוב.

מיכאל ביטון: הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר להעביר לוועדה עד ל-10 באוגוסט את מסד הנתונים, המידע והמחקרים ששימשו אותם בעת גיבוש הרפורמה, לרבות מחקרים שבוצעו על ידי רשות התחרות ודוחות מבקר המדינה לעניין פערי התיווך בכלל בעולם המזון.

מיכאל ביטון: הוועדה מבקשת ממשרד האוצר והחקלאות ופיתוח הכפר לספק לוועדה עד 10 באוגוסט 2021 נתונים מספריים ומידע בדבר השלכות הרפורמה שהייתה בענף הבקר והדגה וענפים אחרים שבהם נפתח היבוא באופן מאסיבי ומידע על מחירי אותם ענפים במבט רב-שנתי.

מיכאל ביטון: הוועדה תקיים סיור בענפים החקלאיים שמושפעים מהרפורמה המוצעת:

מיכאל ביטון: סיור אחד בצפון – באביבים ובדוב"ב; וסיור אחד בדרום, בדגש על עוטף עזה.

מיכאל ביטון: לאחר קבלת ההתייחסויות והנתונים ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר וממשרד האוצר נקיים דיון המשך.

מיכאל ביטון: אם נוכל לברך על המוגמר אחרי שישבתם וגיבשתם רפורמה מוסכמת – נשמח על כך ונשמח לחסוך את הדיונים האלה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם.

נירה שפק: מיכאל, אפשר לבקש שהפירות והירקות יהיו בנפרד ולא כמקשה אחת?

מיכאל ביטון: אני מעדיף שלא, כי זאת מדיניות של הפרד ומשול ואנחנו לא רוצים ליפול לעניין הזה.