ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 4, 2021-08-02 09:30

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה הראשונה להיום בנושא:

מיכאל ביטון: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 76) (שינוי מתכונת האסדרה בתחום בזק).

מיכאל ביטון: מצטרפים אלינו שר התקשורת, שאנחנו שמחים שהוא איתנו, מנכ"לית משרד התקשורת, ואנשי מקצוע אחרים.

מיכאל ביטון: אני אבקש מהשר להציג את התיקונים לחוק.

מיכאל ביטון: באופן כללי זה מבורך שמשרד מבקש ליעל את עבודתו, להקטין את הבירוקרטיה, להתמקד בעיקר ולא בטפל, לפקח באופן הדוק על מי שצריך לפקח, ולאפשר ליזמים ולמשקיעים לפעול.

מיכאל ביטון: המגמה של הדיון הזה מבורכת.

מיכאל ביטון: מדובר בתיקון לחקיקה של חוק רחב עם כמה עמודים.

מיכאל ביטון: אנחנו יוצאים למסע הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו נקיים פה מספר דיונים סדורים ואפקטיביים כדי להגיע לניסוח סופי של הדברים.

מיכאל ביטון: שר התקשורת, בבקשה.

יועז הנדל: אני שמח להיות כאן, במיוחד אחרי לילה שבו אושר תקציב בממשלה.

יועז הנדל: שלוש שנים היו די והותר למדינה שלמה להתקיים בלי תקציב, ולכן זה יום חגיגי.

יועז הנדל: הוא גם יום חגיגי, כי אנחנו נמצאים בעיצומה של מהפכה בתשתיות התקשורת ובתחום הסיבים האופטיים שהתחילה פה, בוועדת כלכלה, ועברה כאן עם היושב-ראש הקודם.

יועז הנדל: הוא לא נמצא כאן עכשיו, אבל צריך להגיד לו, ליעקב מרגי, תודה על המהירות והיעילות שבה הוא העביר את הרפורמה דאז.

יועז הנדל: אלמלא היא הייתה עוברת לפני פיזור הכנסת לא היו נפרסים 60,000 בתי אב בחודש, לא היינו מוצאים את עצמנו עם מעל מיליון בתי אב שפרוסים עם סיבים אופטיים.

יועז הנדל: המהפכה הקודמת עוזרת להבין עד כמה הרפורמה הזאת היא חיונית.

יועז הנדל: אנחנו עם חוק תקשורת מיושן, עם הרבה דברים והרבה תחומים במשרד התקשורת שכדאי שיתעדכנו.

יועז הנדל: החוק הזה מפריע לנו ליישם שירותי תקשורת והתפתחויות טכנולוגיות, לכן חשוב לעדכן אותו.

יועז הנדל: החקיקה שמוצעת כאן, אדוני היושב-ראש, עושה דה-רגולציה משמעותית בשוק התקשורת, היא מפחיתה משמעותית במגבלות, בתנאים, באישורים הנדרשים.

יועז הנדל: אנחנו מייצרים פה תהליך קל יותר ופשוט יותר כדי להקטין את העומס על אזרחים, על מי שעוסק פה בשירותי תקשורת.

יועז הנדל: רק כדי להסביר, אדוני היושב-ראש, כדי למכור היום מערכת השקיה אתה צריך רישיון.

יועז הנדל: אם אנחנו מסתכלים על המציאות הנוכחית, אז המציאות הנוכחית לגמרי לא תואמת את הרגולציה הקיימת.

יועז הנדל: אנחנו פותחים את צוואר הבקבוק הזה, משחררים את הפקק, ומאפשרים לכל החברות והצרכנים לעשות את זה בצורה פשוטה יותר.

יועז הנדל: היום יש 150 רישיונות.

יועז הנדל: אנחנו מביאים פה הצעה לצמצום מאסיבי של הרישיונות.

יועז הנדל: אנחנו רוצים להשאיר מספר בודד של רישיונות שיידרשו - היתר בתקנות.

יועז הנדל: אנחנו מקצרים את הזמן משישה חודשים לשבועיים, שזה מצריך מאיתנו להסדיר את האגרות, את הערבויות.

יועז הנדל: מפחיתים ממיליונים לאלפים בודדים.

יועז הנדל: כל המהלך הזה יגולגל בסוף לצרכן כדי שיהיה אפשר ליהנות מתחרות בריאה, מרגולציה נמוכה, מנגישות גבוהה, לייצר מנוע צמיחה שמתחיל בסיבים, עובר למהפכת הדור החמש, לרישיונות ולהיתרים.

יועז הנדל: כשאתה מפחית רישיונות, מפחית רגולציה ומפחית בירוקרטיה, שזה מה שהתרחש היום בממשלה עם אישור התקציב, אתה מאפשר לשוק הזה להתפתח, אתה מאפשר לעוד מתחרים להיכנס, ואתה מאפשר לאזרח שירותים טובים יותר.

יועז הנדל: עד כאן הדברים בגדול.

יועז הנדל: אני רוצה להגיד תודה לאנשי הצוות במשרד: ליועצת המשפטית דנה נויפלד שנמצאת כאן, למנכ"לית לירן אבישר בן חורין, לשר התקשורת לשעבר שהעביר את זה בתקופה שלו, לאנשי המשרד שעשו עבודה מצוינת.

יועז הנדל: אנחנו בממשלה במגמה של צמצום בירוקרטיה, צמצום רגולציה.

יועז הנדל: אנחנו מתכוונים לזה מאוד ברצינות בהחלטות שקיבלנו בחוק ההסדרים.

יועז הנדל: אנחנו עושים את זה עכשיו עם המתווה הזה שמפחית את כמות הרישיונות, שמגדיל את התחרות ומאפשר שירות ראוי לאזרחי ישראל בשנה שבה הם נמצאים, לא שירות שראוי לשנים עברו.

יועז הנדל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: מנכ"לית משרד התקשורת לירן אבישר, בבקשה.

בן חורין: תודה על הדיון הזה, אנחנו שמחים להיות פה.

בן חורין: כמו שכולם יודעים, אנחנו הלכנו דרך מאוד מאוד ארוכה בשביל להגיע עד הלום.

בן חורין: לפני שאני אגיד מילה על החוק הזה, אני רוצה להגיד תודה לצוות שעובד על הרפורמה הזאת שמעניינת ברמה כלל משקית, שרגולטורים יכולים לקחת ממנה דוגמה.

בן חורין: יושב כאן יאיר חקאק, סמנכ"ל בכיר אסטרטגיה, גדעון שטרית, סמנכ"ל בכיר רישוי במשרד התקשורת, דנה נויפלד, היועצת המשפטית, וזיו גלעדי, היועץ המשפטי שמלווה את הרפורמה הזאת.

בן חורין: מדובר בעבודה של מעל שנתיים על המודל ותפיסת העולם, מדובר על הרבה חודשים בכתיבת החוק ובכתיבת ההיתרים שהם אחד התוצרים של החוק הזה.

בן חורין: אני אגיד כמה מילים כלליות על מדיניות הרישוי ועל החוק שלפנינו.

בן חורין: כמו שאמר השר, חוק התקשורת נכתב ב-1982.

בן חורין: מאז הוא לא עבר שינויים משמעותיים בתחום הבסיסי של רישוי.

בן חורין: משרד התקשורת מרשה גופים שמספקים שירותי תקשורת.

בן חורין: הרבה מאוד שנים לא נשאלה השאלה: איזה גוף צריך להיכנס לעולמות הרישוי, לאינטראקציה עם המדינה שבה היא נותנת לו רישיון פעולה.

בן חורין: החוק היום מחייב רישיון מהמשרד לכל פעילות שמעורב בה מתקן תקשורת, שרת תקשורת, רכיב תקשורת, כל דבר שמעביר סיגנלים בנקודות.

בן חורין: הדבר הזה איננו מתאים למציאות הטכנולוגית שאנחנו חיים בה, לכן הוא הצריך אותנו לתפיסה עדכנית לגבי השאלה: מה הם שירותי התקשורת שאכן מצריכים רישוי והתערבות של המדינה, ובאיזו רמה.

בן חורין: רישוי, כמו שאמרתי, זה הכפפת תחום שירות לרגולציה לפי חוק התקשורת.

בן חורין: אנחנו רוצים לדבר על שני המודלים האפשריים.

בן חורין: מודל אחד הוא מודל ההיתר.

בן חורין: היתר כללי הוא בעצם סט של כללים שמאפשרים לכל מאן דהוא לספק שירות בכפוף לתנאי ההיתר.

בן חורין: הוא אחיד, אין בו דרישות פרטניות.

בן חורין: המודל השני הוא רישיון.

בן חורין: רישיון מדבר על אישור פרטני לגורם ספציפי, עם הנחיות ספציפיות, הוא מצריך פעולה אקטיבית של הרגולטור.

בן חורין: אי אפשר לספק שירות אם לא נותנים רישיון פרטני מראש.

בן חורין: רישיון, כמו שתראו, הוא יותר כבד במהותו, הוא מצריך הרבה עבודה בהתקנה שלו ובשינויים שלו.

בן חורין: השר הביא לכם רישיון לדוגמה כדי שתראו באיזה עובי של מסמך מדובר.

בן חורין: אנחנו במשרד התקשורת חושבים שאנחנו נמצאים בעידן שיש בו רישוי יתר, שיש תחומים שלא בהכרח יש להכפיף אותם ולהכניס אותם לעולמות הרישוי.

בן חורין: מדברים הרבה על עודף רגולציה.

בן חורין: רישוי יתר הוא מודל של רגולציה עודפת.

בן חורין: מתכונת הרישיונות שלנו היא מיושנת, היא מכבידה על השוק, היא מונעת כניסה של מתחרים לשוק, בפרט של מתחרים קטנים.

בן חורין: יש לוחות זמנים מאוד ארוכים בשינוים ובתיקונים, יש חיכוך מאוד גבוה מול בעלי הרישיון, התעסקות מאוד מאוד גדולה והרבה משאבים ציבוריים של עובדי משרד התקשורת.

בן חורין: יש גם חסמי כניסה גבוהים, אם זה עולמות של הון עצמי, ערבויות.

בן חורין: כל מודל הכניסה לעולם הרישוי הוא יקר ומורכב.

בן חורין: בהתבוננות על המציאות הטכנולוגית אין לו יותר הצדקה, הוא ראוי לפישוט משמעותי, ואת הפישוט הזה החקיקה שבפניכם מציגה.

בן חורין: אנחנו חוזרים לייעוד הבסיסי.

בן חורין: הייעוד של משרד התקשורת הוא להבטיח תשתית תקשורת מתקדמת לכל אזרח בכל מקום, לכן אנחנו רוצים למקד את האסדרה שלנו בשירותי בזק שניתנים באמצעות תשתיות תקשורת, לא בתחומים אחרים שהיום נותנים באמצעות רישיונות.

בן חורין: אני רוצה רגע להגדיר מה עקרונות העל שלפיהם אנחנו מבססים את מודל הרישוי שנציג לכם בחקיקה הזאת.

בן חורין: המודל הוא מודל אירופאי, הוא עובד כבר 20 שנה באירופה.

בן חורין: עיקרון אחד של המודל הוא אחידות.

בן חורין: יש היתר שקובע כללים גנריים אחידים לכל מי שנכנס בגדרו.

בן חורין: הדבר הזה מדבר על היקף אסדרה מצומצם הרבה יותר, על מסמך יותר קטן ויותר בסיסי, פחות מפורט.

בן חורין: אחד העקרונות הבסיסים שהמודל מציג, ואני חושבת שהוא עיקרון מאוד משמעותי לאימוץ בחקיקה הישראלית, הוא של פיקוח בדיעבד, לא פיקוח מראש.

בן חורין: זאת אומרת, מי שרוצה להיכנס, יכול להיכנס בשער הראשי, להירשם במרשם.

בן חורין: אגב, המודל מדבר על רישום קל תוך 14 יום.

בן חורין: אם לא הייתה איזו התראה מיוחדת בעניינך, אתה יכול להתחיל לספק שירותים.

בן חורין: ככל שלא תעמוד בהתחייבויות שלך, ככל שתסטה מכללי ההיתר, יהיה לנו פיקוח בדיעבד שיטופל.

בן חורין: זה מודל שמקובל במקומות אחרים בעולם, יש לו תועלות משקיות גבוהות.

בן חורין: מאידך, והיושב-ראש התייחס לזה בתחילת דבריו, אנחנו מדברים על רגולציה חכמה, על רגולציה הדוקה, על רישיונות בתחומים בעלי חשיבות משקית, ואנחנו תיכף נציג באיזה אזורים נשמור על הרישיונות ומתי אנחנו נהיה בהיתר.

בן חורין: משרד התקשורת מתכוון לייצר מרשם שאליו יירשמו כל מבקשי ההיתר ושבאמצעותו ינהלו את בעלי ההיתר, להבדיל מבעלי הרישיונות שלהם ימשיכו להיות מסמכי הרישוי הרגילים.

בן חורין: בואו נראה את המודל במבט מקרו.

בן חורין: קחו לדוגמה שירותי סלולר, טלפוניה, MVNO, שזה תקשורת על גבי רשת סלולר של אחר, שירותים כמו תא קולי, שיחות ועידה וכו'.

בן חורין: את כל אלה אנחנו מכניסים למשפך הזה.

בן חורין: בסוף הליך החקיקה ייצא שכ-30% מהשירותים שהיום מאוסדרים בחוק התקשורת ייצאו לפטור, אנחנו לא מתכוונים לעסוק בהם בכלל.

בן חורין: השר הדגים כמה מהם.

בן חורין: שיחות ועידה, איתוראן, ביפר וכו' - כל אלה יוצאים מעולם חוק התקשורת לחלוטין.

בן חורין: מי שנשאר ברישיון זה ספקים בהיקף גדול, זה חברות סלולר, זה כבלים תת ימיים כשמדובר בתשתית אסטרטגית למדינה, לוויינים.

בן חורין: 60% מהרישיונות הולכים ועוברים להיתר.

בן חורין: המודל זה שנרשמים במרשם, והופכים להיות בעלי היתר כללי.

בן חורין: שירותי טלפוניה לא גדולה, שירותי גישה לאינטרנט, שירותי MVNO - כל השירותים האלה הם שירותים שעוברים להיות שירותים בהיתר.

מיכאל ביטון: קראתי באחד המקומות שההיתרים יידרשו לעבור איזה רישוי.

מיכאל ביטון: האם זה תנאי להתחלת אספקת השירותים שלהם כשהם נרשמים?

בן חורין: בוודאי.

מיכאל ביטון: איך זה שונה מלתת למישהו רישיון אם יש לו תחנה שהוא צריך להירשם אצלך כדי להתחיל לעבוד?

מיכאל ביטון: איך זה יהיה יעיל יותר?

בן חורין: מודל אחד הוא מודל הרישיון.

בן חורין: חברות סלולר וחברת בזק נשארות ברישיון.

בן חורין: 10% מהשירותים האלה נשארים ברישיון.

בן חורין: השירותים שמסופקים על ידי התשתיות האלו - ברישיון.

בן חורין: באמצע יש לנו את המרשם.

בן חורין: משרד התקשורת ינהל מרשם של כל מי שרוצה לספק שירותים שניתן לספק בהיתר.

בן חורין: הרישום הוא קל, לא מסובך.

בן חורין: ספי הכניסה מבחינת הסכומים, אם זה הון עצמי, ערבויות וכו', הכל מאוד מאוד קל ונמוך.

בן חורין: אחרי 14 יום, אם לא קיבלת התייחסות מהמשרד, אתה נכנס למרשם.

מיכאל ביטון: באופן כללי, לפי החוק החדש, לא יוכל לספק שירות לפני שהוא רשום.

בן חורין: הוא לא יוכל, לפי החוק החדש, לספק שירות לפני שהוא רשום.

בן חורין: הרישום הוא מאוד קל.

בן חורין: אנחנו מדברים על מעבר למודל רישוי תחת היתר אחיד לכלל הגורמים הנרשמים בהיתר.

בן חורין: חלק גדול מהשירותים יוצאים, לא נדרש יותר היתר.

בן חורין: מוני מים חכמים של חברת החשמל זה שירות פטור.

בן חורין: אנחנו לא חושבים שמשרד התקשורת צריך לרשות מוני חשמל חכמים של חברת החשמל.

בן חורין: לגבי מי שמחזיק רשת פרטית שמשקה את השדה שלו, אין צורך, אפילו שיש שם רכיבים שיש ביניהם סיגנלים שעוברים, שמשרד התקשורת יהיה מעורב.

בן חורין: אין שום סיבה למעורבות של המדינה באזורים האלה.

בן חורין: אלה בדיוק האזורים שאותם אנחנו מסמנים כעודף רגולציה.

בן חורין: אני רוצה להתייחס לתועלות לשוק.

בן חורין: תראו, אנחנו במגמה מאוד משמעותית של צמצום הרגולציה במשק הישראלי.

בן חורין: שוק התקשורת הוא שוק שמתקדם בקצב אדיר, שמשתנה בקצב אדיר, שהטכנולוגיה מתקדמת.

בן חורין: אנחנו רוצים לאפשר לשוק הזה לחיות, לבעוט ולהתפתח בלי שהוא יזדקק לחיכוך בירוקרטי מיותר.

בן חורין: אנחנו צופים שהחוק הזה יבטיח כניסה של שחקנים חדשים בארץ ומחו"ל.

בן חורין: חברות תקשורת מחו"ל שלא נכנסו עד היום עשויות להיכנס.

בן חורין: אנחנו חושבים שזה מעודד חדשנות והתפתחות של השוק.

בן חורין: אנחנו חושבים שבמודל שאנחנו עובדים איתו יש רישוי יתר.

בן חורין: רישוי יתר מייצר תועלות שליליות משקיות, לכן אנחנו חושבים שצריך ללכת למהלך הזה.

בן חורין: אני חושבת שהוא מהלך משמעותי, דרמטי, אמיץ, וחשוב לצאת לדרך כדי לעשותו.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת איתן גינזבורג, בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: הייתה לי הזכות לכהן תקופה מסוימת במשרד התקשורת.

איתן גינזבורג: אני מאוד שמח שאנחנו מגיעים היום למצב שבו הגיע החוק הזה.

איתן גינזבורג: בתקופה קצרה הצלחתי להעביר את החוק בקריאה ראשונה.

איתן גינזבורג: למרות ממשלת המעבר, למרות הקשיים, למרות "שומר חומות" וכל הבלגן שהיה, הצלחנו לגבש רוב שבו הממשלה העבירה את הצעת החוק בקריאה ראשונה בשלהי חודש מאי.

איתן גינזבורג: זה לא חוק שאני יזמתי אותו, זה חוק שהיה מן המוכן, יועז הנדל הכין אותו כשר התקשורת יחד עם הצוות המצוין.

איתן גינזבורג: מדובר בחוק לביטול הבירוקרטיה המיותרת בתחום התקשורת.

איתן גינזבורג: סקרה כאן בצורה מאוד מדויקת ויפה המנכ"לית את משמעותו של החוק הזה.

איתן גינזבורג: המטרה היא להפוך את השירות הציבורי ליעיל יותר, לשירותי הרבה יותר, על ידי כך שמבטלים עשרות רבות של רישיונות שהיום כבר לא רלוונטיים וההוצאה שלהם כרוכה בהליכים בירוקרטיים ארוכים.

איתן גינזבורג: ההדגמה שהציג פה השר היא custom made למבקש, כל אחד צריך לקבל ספרון שבו מתאימים לו את הרישיון כדי שיוכל לספק שירות שלעיתים לא כל כך חשוב לצרכן הכללי.

איתן גינזבורג: אנחנו היום הולכים לעולם שבו אנחנו מבטלים את כל ההליכים היקרים האלה.

איתן גינזבורג: זה יוביל להסרת חסמי הכניסה לשחקנים חדשים, לקידום התחרות, ולעוד הרבה דברים חשובים.

איתן גינזבורג: אני רוצה להצטרף לאמירה שנאמרה כאן בהבלחה על ידי מנכ"לית המשרד.

איתן גינזבורג: לא כל משרדי הממשלה באים בהתנדבות ומוותרים על כל כך הרבה כוח וסמכויות שיש בידיהם.

איתן גינזבורג: משרדי הממשלה אוהבים לשמור את הכוח אצלם, לא רוצים לשחרר, מסבירים באותות ובמופתים למה חשוב שיהיה רישיון, למה חשובה רגולציה ובירוקרטיה.

איתן גינזבורג: פה בא המשרד באומץ ואומר: אנחנו חושבים שבמקום שבו אפשר להקל צריך להקל.

איתן גינזבורג: יש פה שר במנהיגות אמיתית שאומר: אנחנו רוצים לבוא לקראת האזרחים, לשחרר את הבירוקרטיה, לשחרר מהרגולציה המצרפית, לקדם את השוק קדימה.

איתן גינזבורג: אני רוצה לברך אותך, יועז, על המנהיגות, לברך אותך לירן על הנהלת המשרד, לברך את כל הצוות המשרדי שעושה עבודה מאוד מאוד חשובה, ולתת לכם, לחברי הכנסת ולוועדה, גיבוי.

איתן גינזבורג: אני בטוח שתצליחו להעביר את החוק הזה, אדוני היושב-ראש, במהירות המרבית.

איתן גינזבורג: ככל שהחוק הזה יעבור מהר, כך המשק ייפתח לתחרות ולעבודה טובה יותר.

איתן גינזבורג: אני קורא מפה לכל משרדי המשלה לקחת כפרויקט תחומים בתחום פעילותם, לצמצם בהם את הבירוקרטיה.

איתן גינזבורג: אני קורא להם לבטל רגולציה, לשאול למה צריך את אותם רישיונות, למה צריך את אותם טפסים, למה צריך את אותן דרישות.

איתן גינזבורג: לפעמים לשאלה למה אתם תראו שאין תשובה.

איתן גינזבורג: כשאין תשובה, זה אומר שצריך לבטל.

איתן גינזבורג: אני מאחל לכם עבודה פורייה וטובה.

איתן גינזבורג: אדוני היושב-ראש, זה החוק הראשון שאתה מוביל בוועדה.

איתן גינזבורג: אני מקווה שהוא גם יהיה החוק הראשון שתעביר למליאה.

איתן גינזבורג: הרבה הצלחה.

מיכאל ביטון: אני גאה שהתקנה הראשונה שהובלנו פה היא מניעת שכיחת ילדים באוטו, קיצור הזמן שהממשלה תחיל את התקנה הזאת.

איתן גינזבורג: אני לא עושה תחרות, אבל אין להשוות בין צו ותקנה לבין חוק משמעותי.

איתן גינזבורג: זה החוק הראשון שלך.

מיכאל ביטון: נכון.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך השר לשעבר חברי איתן גינזבורג.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: אני רוצה לפתוח במה שפתח השר.

שלמה קרעי: הוא הזכיר את התקציב שאושר הבוקר בממשלה.

שלמה קרעי: הוא כנראה לא כל כך מכיר, אבל התקציב הזה שאושר הבוקר בממשלה הוא דגל שחור שמתנוסס מעל ראשה של הממשלה הזאת, הוא תקציב פוגעני שכולו פגיעה בחלשים, פגיעה בנוסעי התחבורה הציבורית, במשתמשי הכלים החד-פעמיים, במעונות היום.

שלמה קרעי: התקציב מטיל מסים על גבי מסים, אם זה מס נטפליקס, אם זה מס שתייה קלה, והכל כדי לממן את ממשלת הג'ובים המושחתת הזאת.

שלמה קרעי: אני לא מצטרף לברכות שלך, אדוני השר.

יועז הנדל: אני לוקח את זה כברכה.

שלמה קרעי: בוודאי שאתה לוקח כברכה.

שלמה קרעי: אני לא מתפלא שאין לך מושג כמה עולה לסטודנט לנסוע בתחבורה הציבורית, בכמה עכשיו יתייקר הרב-קו שלו, בכמה יתייקרו הכלים החד פעמיים למשפחות ברוכות ילדים.

שלמה קרעי: המנכ"לית אמרה ששירותי גישה לאינטרנט ושירותי טלפוניה יהיו דברים שלא יצטרכו רישיון.

שלמה קרעי: בסעיף 2(20) כתוב: "במקום ההגדרה "שירות בזק" יבוא: "שירות בזק"", כשאינטרס ציבורי שנוגע לביטחון המדינה ודברים מהסוג הזה יצטרכו רישיון.

שלמה קרעי: כתוב כאן גם שירותי גישה לאינטרנט ושירות טלפוניה.

שלמה קרעי: תסבירו מה הואילו חכמים בתקנתם אם עדיין צריך בדברים הכי בסיסיים רישיון.

שלמה קרעי: אני מברך על הפחתת רגולציה, אבל יש עוד הרבה רגולציה, אדוני השר, שצריך להוריד במשרד התקשורת.

שלמה קרעי: יש תאגידי שידור שממומנים על ידי הציבור, מאות מיליונים בשנה שהם בזבוז כספי ציבור ואפשר לקחת.

שלמה קרעי: אם יש סעיף בחוק התקשורת שמחייב ערוצים מסחריים בהפקות מקומיות, בואו, במקום לממן ערוץ אחד ב-800 מיליון שקל בשנה, תחלקו תקציבים לכלל הערוצים על הפקות מקומיות.

שלמה קרעי: אפשר לפתוח את הרדיו האזורי בכל הארץ.

שלמה קרעי: לא חסרים דברים שהציבור יכול להרגיש במיידי.

שלמה קרעי: באבחת עט שלך, אדוני היושב-ראש, הרגולציה, התקנות המכבידות וכל הסעיפים הדורסניים שיש בחוק הזה יכולים להיעלם.

שלמה קרעי: מה שאתם עושים פה זאת התחלה, אני רק מקווה שתמשיכו ככה.

יועז הנדל: אנחנו שותפים לרצון להפחית רגולציה.

מיכאל ביטון: על מה שטוב לאזרח עובדים ביחד.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת מיכל שיר, בבקשה.

מיכל שיר סגמן: אני רוצה לברך את השר יועז הנדל על הצעד הבאמת מאוד אמיץ.

מיכל שיר סגמן: אנחנו במשך שנים מחכים שיבואו ויפחיתו את הרגולציה, יפחיתו את הבירוקרטיה.

מיכל שיר סגמן: אני מאוד מתחברת לדברים של ידידי איתן גינזבורג שזה צריך לקרות בכל הענפים.

מיכל שיר סגמן: במשך יותר מעשור גם האזרחים וגם העסקים ממתינים שחוקים ישנים שאבד עליהם הכלח ישתנו.

מיכל שיר סגמן: כל פעם זה לא קרה בגלל אינטרסים פוליטיים כאלה ואחרים שהשתלטו על המערכת, גם הפרלמנטרית.

מיכל שיר סגמן: אני מאוד שמחה שידידי השר יועז הנדל החליט לשים לזה סוף ולעשות את הצעד המהפכני שיעשה טוב למען הציבור בישראל.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

יבגני סובה: אני קודם כל מברך את הממשלה על התקציב שהתקבל לפנות בוקר.

יבגני סובה: לפני מספר ימים, כשהתראיינתי ושאלו אותי איך תתמודדו עם חילוקי הדעות ועם כל הוויכוחים, אמרתי שאנחנו, בגלל שמדינת ישראל כבר למעלה משלוש שנים מתקיימת ללא תקציב, שכחנו מה זה ויכוחים על התקציב.

יבגני סובה: ברגע שהתקציב יגיע לכנסת, בין היתר גם ועדת הכלכלה תדון בזה וכל אחד מאיתנו יוכל לתרום את חלקו כחבר כנסת.

יבגני סובה: זה לא קשור אופוזיציה או קואליציה.

יבגני סובה: לכל אחד מאיתנו יש את ההסתייגויות כדי לשפר ולעשות את זה.

יבגני סובה: עכשיו לגבי החוק.

יבגני סובה: אני קודם כל מברך אותך, שר התקשורת, על הדבר הזה.

יבגני סובה: כאיש תקשורת לשעבר אני כמעט 15 שנה תרמתי לתחום.

יבגני סובה: אני הייתי איש טלוויזיה.

יבגני סובה: עבדתי גם ברדיו.

יבגני סובה: אני לגמרי לא מסכים איתך, ד"ר שלמה קרעי, לגבי התאגיד.

יבגני סובה: אני חושב שכן צריך לצמצם.

יבגני סובה: בשנה הבאה, למשל, חברת BBC תחגוג 100 שנה, ו-BBC זו דוגמה טובה לשידור הציבורי, שידור מוצלח מאוד.

יבגני סובה: כצרכן אני נהנה לראות את תאגיד השידור הרבה יותר מערוץ אחד.

יבגני סובה: אולי בגלל שעבדתי פעם ברדיו רקע יש פה סוג של ניגוד עניינים, אבל אני מנסה לא להיכנס לדברים.

שלמה קרעי: אם אתה נהנה - תשלם.

יבגני סובה: אני כן חושב שצריך להקטין את כספי הציבור, כי בכל דבר שאפשר לחסוך צריך לחסוך.

יבגני סובה: לא הייתי אומר שזה לא דבר חשוב.

יבגני סובה: אני חושב שזה חשוב גם לדברים שאין להם ערך שיווקי.

יבגני סובה: אגב, יש ענפי ספורט לא כל כך פופולאריים שאם תאגיד השידור ישקיע זה יהיה דבר טוב.

יבגני סובה: אני בעד השידור הציבורי, שידור ציבורי טוב, חזק.

יבגני סובה: זה בסדר שזה יהיה חלק מתקציב המדינה.

יבגני סובה: הפחתת רגולציה זה דבר חשוב.

יבגני סובה: אני חושב שבשוק התקשורת המדינה לא צריכה בכלל להתערב.

יבגני סובה: אם יש ערוצים שרוצים להיכנס ולפעול, זה בסדר, לא צריך להגביל אותם.

יבגני סובה: אני לא התעמקתי ב-100% בחוק, אבל כל הנושא הזה של הפקת מקור, כל הנושא הזה שאלה ככה צריכים להשקיע, אלה לא צריכים להשקיע, אלה כן יקבלו עוגת פרסום, אלה לא יקבלו – אני חושב שהגיע הזמן במאה ה-21, בשנת 2021, לרדת מהסיפור הזה.

יבגני סובה: אתה רוצה להקים ערוץ טלוויזיה?

יבגני סובה: תקים ערוץ טלוויזיה, תוכיח למשרד התקשורת שאתה יכול לממן.

יבגני סובה: יש היום מספיק אפיקים דיגיטליים בשביל לעשות דבר כזה.

יבגני סובה: אני חושב שהמדינה לא צריכה להתערב.

יבגני סובה: צריך להיות איזה שהוא גוף ציבורי, בדומה לרשות השנייה, בדומה למועצת הכבלים והלוויין, שכן יעקוב אחרי התכנים, שכן יראה שכולנו שומרים על הכללים ושאין דברים שעלולים להתפרש כדיבה, חלילה, או כדברים שמכפישים עובדי ציבור.

יועז הנדל: יבגני, זה חוק השידורים שתצטרך להתמודד איתו, ואני מקווה בקרוב.

יועז הנדל: בדיוק על מה שאתה אומר אני מתכוון - -

יבגני סובה: הפחתתה הרגולציה לאו דווקא בנושא טכני, גם בנושא תוכן, כי בכל זאת אנחנו מדינה חופשית.

יבגני סובה: לפתוח היום במדינת ישראל ערוץ יוטיוב לא עולה שום דבר, אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה, לקבל מאות אלפי עוקבים ולהרוויח הרבה כסף.

יבגני סובה: לעומת זאת, בשביל לפתוח עיתון אתה צריך לעבור את כל הבירוקרטיה, לקבל אישור של שר הפנים.

יבגני סובה: אני חושב שהתפקיד של משרד התקשורת חשוב בכל מה שקשור למאבק בפייק ניוז, בכל מה שקשור לבוטים, למלחמה הזאת שאנחנו כפוליטיקאים מתמודדים איתה.

יבגני סובה: אני חושב שבזה תפקידה של המדינה, תפקידו של הרגולטור כן להתערב, כי לא ייתכן שהשחקנים החזקים ייהנו מזה והשחקנים החלשים ייפגעו מזה.

יבגני סובה: אני חושב שבסיפור הזה חשובה הרגולציה, אבל רגולציה לא כניסיון כוחני, אלא כמעקב לטובת הציבור, כי לציבור מגיע לקבל את האמת, לא להיות מושפע מהפייקים ומכל הדברים שמשתמעים מכך.

מיכאל ביטון: היועצת המשפטית של משרד התקשורת, בבקשה.

דנה נויפלד: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה.

דנה נויפלד: אני רוצה להודות לעמיתתנו ממשרד המשפטים שנמצאת כאן, לאנשי משרד האוצר שעזרו כולם בקידום ההצעה הזאת והבאתה בפני הוועדה, וגם הזדמנות ראשונה אך לא אחרונה להודות לעורך הדין איתי עצמון ולנעמה דניאל שעשו איתנו עבודת הכנה מקיפה.

דנה נויפלד: הנוסח שבפניכם הוא כבר אחרי קבלת הערות מטעמם ושיח איתנו.

דנה נויפלד: אנחנו חושבים שההערות האלו מטייבות את הצעת החוק.

דנה נויפלד: תודה רבה להם על ההשקעה הרבה.

דנה נויפלד: אתם תיווכחו בעצמכם כמה הם שולטים בהצעת החוק בעוד כמה דקות.

דנה נויפלד: אני רוצה לתת מענה לשתי הערות.

דנה נויפלד: מענה אחד לחבר הכנסת קרעי בעניין שירות הגישה לאינטרנט.

דנה נויפלד: אנחנו נרחיב בזה כשנסביר מה הם שירותי הבזק, אותם שירותים אשר ייכנסו תחת האסדרה.

דנה נויפלד: שירות הגישה לאינטרנט הוא אחד השירותים המשמעותיים ביותר בגישה לעולם, נקודת הממשק לעולם.

שלמה קרעי: הוא צריך רישיון.

דנה נויפלד: הוא יהיה טעון היתר.

דנה נויפלד: אנחנו נסביר את ההבדל בין הרישיון לבין ההיתר.

דנה נויפלד: כמו שאמרה המנכ"לית, ההיתר הכללי הוא צורה של אסדרה קלה יותר ומהירה יותר ביחס למתן רישיון היום.

שלמה קרעי: מה שמוגדר היום כשירות בזק טעון רק היתר, לא יצטרך רישיון?

דנה נויפלד: השירותים המאוסדרים הם שירותי בזק מסוג מסוים.

דנה נויפלד: הצעת החוק הזאת אינה עוסקת בתחום השידורים, היא עוסקת בשירותי תקשורת שהם שירותי טלקום - קוראים להם שירותי בזק.

דנה נויפלד: הצעת החוק הבאה שתבוא לכאן תהיה בנושא השידורים, ואז כל הנושאים האלה יקבלו מענה.

מיכאל ביטון: נעם שרלו, נציג האוצר, בבקשה.

נעם שרלו: אנחנו מברכים על החוק הזה שיאפשר כניסה של שחקנים חדשים לשוק ביתר קלות, גם שחקנים קטנים וגם שחקנים בינלאומיים.

נעם שרלו: אנחנו מקווים שהחוק הזה יעבור כמו שהוא.

מיכאל ביטון: עורכת דין אגם דניאל, הרשות להגנת הצרכן, בבקשה.

אגם דניאל: אנחנו ברשות להגנת הצרכן לא מתנגדים להצעת החוק ולשינוי שיטת האסדרה, אבל מכיוון שהבדיקה הולכת להיות בדיעבד, אחרי שמקבלים את ההיתר, יש צורך להגביר את האכיפה.

אגם דניאל: הרשות להגנת הצרכן עושה כבר היום אכיפה של הוראות צרכניות ושל הטעייה בתחום התקשורת.

אגם דניאל: 26% מההפרות שאנחנו מוצאים כיום הן בתחום התקשורת, לכן חשוב מאוד להגביר את האכיפה.

מיכאל ביטון: במקומות הנכונים.

מיכאל ביטון: יחיאל שמן, ועד עובדי חברת פלאפון, בבקשה.

יחיאל שמן: אף אחד מהציבור שתציגו לו כזאת מצגת, לא יגיד, "איזה יופי, וואו" וימחא כפיים.

יחיאל שמן: אני מזועזע ממה שקורה פה.

יחיאל שמן: דיברתם על פיקוח בדיעבד, דיברתם על רשתות פרטיות, דיברתם על רגולציה חכמה ושחקנים מחו"ל.

יחיאל שמן: אני מהנדס, אני 22 שנה בתחום הסלולר, מכיר את התחום הזה כמו את כף היד שלי.

יחיאל שמן: ההקלות ברגולציה שמדברים עליהן, כניסת השחקנים החדשים – אנחנו ראינו בדיוק מה זה מביא לנו.

יחיאל שמן: כש"גולן" נכנסה לפה מחו"ל ואמרו "נעשה פיקוח בדיעבד", זה דבר שפירק את הרשת והשאיר אותנו בלי כלום.

יחיאל שמן: אחרי זה בא עוד פיקוח ועוד פיקוח, ועכשיו הסיפור האחרון עם חזי בצלאל שהחזיר את הרישיונות למשרד התקשורת ומכר את הלקוחות.

יחיאל שמן: חברים, זה לא צחוק, יש לנו שחקן חדש בשוק שקוראים לו "אלומה".

יחיאל שמן: מה שקורה פה, מקלים פה באסדרות משמעויות בשוק התקשורת, אנחנו שומרי הסף של הציבור.

יחיאל שמן: אנחנו, חברות הסלולר, עובדי חברות הסלולר, אנחנו שומרי הסף.

יחיאל שמן: כל ההקלות שאנחנו רואים פה יקלו על חברת "אלומה" להיכנס לשוק הסלולר.

יחיאל שמן: היא מצהירה שהיא רוצה לרכוש את רשתות הסלולר ולעשות פה תשתיות.

יחיאל שמן: מונופול תקשורת במדינת ישראל יהיה "אלומה".

יחיאל שמן: אני לא מדבר על ההקלות בתחום הבזק לחברות הגדולות.

יחיאל שמן: יש פה הקלות משמעותיות בהקמת אתרים סלולריים.

יחיאל שמן: זה אומר שהפיקוח גם שם יורד.

יחיאל שמן: יש פה מהלך כולל של הורדת רגולציה ופיקוח על דברים משמעותיים מאוד שהציבור זעק עליהם במשך שנים רבות.

יחיאל שמן: אין בעיה עם הורדת חסמים ברגולציה, אבל יש בעיה מאוד קשה עם בדיקה.

יחיאל שמן: אין דבר כזה בדיעבד, כי מה שנגמר אי אפשר להחזיר אחר כך.

יחיאל שמן: להקים היום אתר סלולרי לוקח שנתיים, לפרק לוקח דקה.

יחיאל שמן: לפרק רשתות אפשר בדקה וחצי.

יחיאל שמן: מדברים על דברים שהם לכאורה קטנים, אבל יש פה רשתות פרטיות בנמל אשדוד, יש פה רשתות פרטיות בחברות הצל שזה דור חמש.

יחיאל שמן: מוזר לי שוועדה כזאת רצינית לא מבקשת אינפורמציה יותר רצינית מאשר מצגת פשוטה שמדברת באחוזים.

יחיאל שמן: פניתי לא פעם ולא פעמיים לכבוד השר, למנכ"לית המשרד.

יחיאל שמן: ב"אלומה" יושב מנכ"ל משרד התקשורת לשעבר שלא עבר אפילו תקופת צינון.

יחיאל שמן: אי אפשר להגיד שזאת חברת נדל"ן בזמן שהיא רוצה להשתלט על רשתות סלולר.

יחיאל שמן: יש פה דברים מהותיים במדינה שקורים ואתם מתחבאים מאחורי מצגות יפות.

מיכאל ביטון: אביאל קרמזיאן, אחראי קשרי ממשל קהילת המשתמשים.

אביאל קרמזיאן: אנחנו מברכים על הרפורמה הזאת.

אביאל קרמזיאן: אנחנו רק רוצים לתת דגשים על ההיבט הצרכני כאן.

אביאל קרמזיאן: החשש שלנו הוא שלא יתאפשר לייבא ציוד לכאלה שלא רשומים במרשם.

אביאל קרמזיאן: דבר נוסף, שאפשר יהיה להביא ציוד שאי אפשר יהיה להשתמש בו.

אביאל קרמזיאן: הדבר האחרון הוא העניין של להתחבר לספק אחר בתשתית.

אביאל קרמזיאן: אם אנחנו רוצים להתחבר לתשתית הסיבים האופטיים של פרטנר או סלקום, אין לנו ספק אחר להתחבר.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך לשלוח את ההתייחסות הזאת בכתב למשרד התקשורת, שתהיה מונחת בפניהם.

יבגני סובה: על איזה סוג ציוד מדובר, תן דוגמה.

אביאל קרמזיאן: כמו מודם וראוטר פרטי בתקציב של הוט.

אביאל קרמזיאן: פנינו בתור קהילת משתמשים, קהילה שמונה 11,000 משתמשים.

אביאל קרמזיאן: פנינו מספר פעמים למשרד, למנכ"לית ולשר.

אביאל קרמזיאן: הדברים האלה מונחים, אנחנו יודעים שזה ברגולציה.

אביאל קרמזיאן: אני יודע שבחו"ל אפשר להשתמש בתשתית של הוט.

אביאל קרמזיאן: יש כאן תשתית של סיבים אופטיים.

אביאל קרמזיאן: חלק מהחברות לא מאפשרות לעשות שימוש בציוד פרטי, הן מחייבות להשאיל מהן את הציוד, כשעבור ההשאלה הן לוקחות 20 עד 25 שקלים בחודש.

מיכאל ביטון: עורך דין טל קונסטנטין, חבר ועד מנהל עמותת אל-ספאם.

טל קונסטנטין לדרמן: אנחנו רוצים להתייחס בעמותת אל-ספאם לתיקון סעיף 30א לחוק התקשורת, שזה הסעיף בחוק שידוע בציבור כחוק הספאם.

טל קונסטנטין לדרמן: החוק היום נותן פטור לכל מי שמשגר מסר באמצעות מתקן בזק.

טל קונסטנטין לדרמן: תיקון החוק מציע להכניס הגדרה של ציוד קצה, דבר שמרחיב את היריעה על ידי כך שלא תהיה אחריות לחברות כמו חברות הסלולר.

טל קונסטנטין לדרמן: החוק הזה שופך את התינוק יחד עם המים, מרוקן את חוק הספאם מתוכן.

מיכאל ביטון: תגיד את הערתך כשנגיע לסעיף בחוק הזה.

מיכאל ביטון: נתחיל בהקראת החוק.

זיו גלעדי: החלפת מונח 1.

זיו גלעדי: (א) בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק העיקרי), בכל מקום בחוק, למעט בהוראות החוק המנויות בסעיף קטן (ב) –

זיו גלעדי: מורשה;

זיו גלעדי: "לספק מורשה";

זיו גלעדי: במקום "לבעל הרישיון" יבוא "לספק המורשה";

זיו גלעדי: במקום "מבעל רישיון" יבוא "מספק מורשה";

זיו גלעדי: במקום "בבעל הרישיון" יבוא "בספק המורשה";

זיו גלעדי: במקום "בעלי הרישיון" ו-"בעלי הרישיונות"

זיו גלעדי: במקום "לבעלי הרישיון" יבוא "לספקים המורשים";

זיו גלעדי: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על ההוראות שלהלן בחוק העיקרי: ההגדרות "בעל רישיון", "בעל רישיון לשידורי כבלים", "בעל רישיון לשידורים" ו-"נכסי הרישיון" שבסעיף 1, סעיפים 4, 4ג1, 4ז ו-4ח, ההגדרות "בעל רישיון" ו-"בעל רישיון אחר" שבסעיף 5(א), סעיפים 5(ז), (ח) ו-(י) ו-גב(ו), פרק ב'1, פרק ב'2, פרק ב'3, סעיף 11(ב), ההגדרה "בעל רישיון" שבסעיף 12(א1)(3), ההגדרה "בעל רישיון שבסעיף 13(א), ההגדרה "בעל רישיון" שבסעיף 13א(א), סעיף 14ב, ההגדרה "בעל רישיון שבסעיף 17(ה), סעיפים 18(א) ו-31(ב), ההגדרה "בעל הרישיון" בסעיף 37א, סעיף 37א13(ב), סימן ב' לפרק ז'1, ההגדרה "בעל רישיון" שבסעיף 37י, סעיפים 51א ו-51ב, ההגדרה "בעל רישיון" שבסעיף 51ג(א), סעיפים 51ד ו-51ה, ופרט (11) בחלק ד' לתוספת.

זיו גלעדי: התיבה "בעל רישיון", שזה מנגנון האסדרה העיקרי בחוק הקיים, מוחלפת בתיבה "ספק מורשה", שזו התיבה הרלוונטית במנגנון האסדרה החדש.

זיו גלעדי: "ספק מורשה", כשנגיע לסעיף ההגדרות, זו ההגדרה שכוללת את בעלי הרישיונות והגורמים שמספקים שירותים מכוח היתר כללי ורשומים במרשם.

זיו גלעדי: שתי הקבוצות האלו יחד נחשבות לספק מורשה, לכן אנחנו מחליפים את התיבה "בעל רישיון" בתיבה "ספק מורשה".

זיו גלעדי: ההחלפות האלו רצות על כל החוק.

זיו גלעדי: סעיף קטן (ב) מחריג סעיפים מסוימים שבהם אנחנו לא רוצים לבצע את ההחלפה.

זיו גלעדי: אנחנו נדון באותם סעיפים באופן פרטני, כי שם אנחנו מבקשים לקבוע איזה שהוא הסדר שהוא טיפה שונה - אולי כן להחיל אותם רק על בעל רישיון, אולי להחיל אותם על בעלי רישיון מסוג מסוים.

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: סעיף 1 אושר.

זיו גלעדי: תיקון סעיף 1 2.

זיו גלעדי: בסעיף 1 לחוק העיקרי –

זיו גלעדי: "או על פי ההיתר הכללי, לפי העניין"; אזור שירות הוא אזור שבו חלה חובת פריסה ומתן שירות באופן אוניברסלי, כלומר, לכל יחידות הדיור ולכל האנשים שמתגוררים באותו אזור חלה חובה לספק שירות.

זיו גלעדי: במתכונת האסדרה הישנה, אזורי שירות היו רלוונטיים רק לבעלי רישיון, רק לבעלי רישיונות כלליים.

זיו גלעדי: תחת האסדרה החדשה ייתכן שיהיו גם גורמים שפועלים מכוח היתר כללי שתחול עליהם חובת אוניברסאליות מסוימת.

זיו גלעדי: זה מתקשר לתיקון 74 לחוק, לפריסת הסיבים, שיכולה להיקבע בה חובה למתן שירותים גם לחברות שהן לא בעלות רישיון והן לא רק חברת בזק, IBC או חברת הוט, ולכן ייתכן שזה ייקבע כחלק מההיתר הכללי.

איתי עצמון: כשאתה אומר "כחלק מההיתר הכללי", צריך להבין שמדובר על תקנות, על חקיקת משנה.

דנה נויפלד: כמו שאמרנו, דרך המלך לאסדרה של שירותי תקשורת, לפי ההצעה הזאת שמונחת בפניכם, היא דרך ההיתר הכללי.

דנה נויפלד: ההיתר הכללי זה תקנות שהן אסדרה של חקיקת משנה שבה ייקבעו כלל החובות שחלות על מי שמבקש לספק שירותי תקשורת.

דנה נויפלד: השירותים האחרים שיאוסדרו ברישיון, גם עליהם יחולו ההוראות של ההיתר הכללי, ויתווספו הוראות פרטניות שהופיעו בהוראות הרישיון.

דנה נויפלד: כל זה ביחד יהווה את האסדרה בתחום שירותי הטלקום.

דנה נויפלד: כשנגיע לעניין של מה מופיע בתוך ההיתר, של מה מופיע בתוך הרישיון, נוכל לשוב ולהרחיב בעניין האוניברסאליות.

דנה נויפלד: כרגע אנחנו רק מאפשרים את העיגון של ההוראות האלו גם בהיתר הכללי.

איתי עצמון: האם ההיתר הכללי זה שיהיו תקנות שחלות באופן בלתי מסוים על כל ספקי השירות?

איתי עצמון: איך ייקבעו אזורי שירות ספציפיים אם מדובר בחקיקת משנה?

דנה נויפלד: הייתי שמחה אם ניכנס לזה בהמשך, כי זה יסיט אותנו מהעיקר.

דנה נויפלד: אנחנו נגיע לאותם סעיפים שתוקנו ב-74, שזה החוק שעיגן את הפריסה של הסיבים האופטיים.

דנה נויפלד: אנחנו נשמח להרחיב ולהסביר גם לעניין אותם אזורים שבהם יש חובה לפרוס בהתאם למכרזי קופת התמרוץ.

דנה נויפלד: כשנגיע לסעיפים האלה, נשמח לשוב ולהסביר.

דנה נויפלד: נראה לי שעכשיו זה גם קצת מוקדם וגם מעמיס יתר על המידה.

איתי עצמון: פשוט רציתי שתציגו, מכיוון שאזור שירות מוגדר כאזור שבו ספק מורשה מחויב על פי רישיונו או על פי ההיתר הכללי.

איתי עצמון: במונח "היתר כללי" מדברים על תקנות, לא על מסמך ספציפי ופרטני שמקבל אותו גורם.

דנה נויפלד: נסביר כשנגיע לסעיף 12 שמדבר על איפה מעגנים את אזורי השירות, וגם כשנגיע לתיקון ל-74.

שירות" יבוא: "איגוד הבזק הבין-לאומי (ITU)" – איגוד הבזק הבין-לאומי, International Telecommunication Union (ITU) זה פשוט גוף של האו"ם שאנחנו מפנים אליו בכמה מקומות בחוק, לכן הגדרנו אותו.

שירות" יבוא: ובמקום הסיפה מהמילים "לשם חיבורו לרשת הבזק" יבוא "לשם עיסוק בסחר בו, לפי סעיף 4א"; אישור סוג הוא מה שמאפשר לחבר ציוד קצה לרשת.

שירות" יבוא: ציוד קצה הוא ציוד שנמצא ברשותו של המשתמש, הוא לא חלק מהציוד של בעל הרישיון.

שירות" יבוא: בעל הרישיון מחויב לאפשר לחבר את הציוד הזה לרשת, ובלבד שהציוד הזה יש לגביו אישור סוג.

שירות" יבוא: הטלפונים הסלולריים שלנו הם ציוד קצה שמתחבר לרשת.

שירות" יבוא: אנחנו יכולים ללכת לחנות אלקטרוניקה או לחנות מחשבים, לקנות טלפון כזה, וחברות הסלולר מחויבות לאפשר לנו לחבר אותו.

שירות" יבוא: כמובן שהמכשירים האלה, עוד לפני שיובאו לארץ ולפני שהתחילו להשתמש בהם, עברו איזה שהוא תהליך של אישור סוג.

שירות" יבוא: התיקון עושה שני דברים.

שירות" יבוא: דבר ראשון - אישור הסוג הוא כבר לא אישור שניתן, אלא אישור שנקבע, זאת אומרת, אדם לא מבקש אישור לאייפון מדגם מסוים, אלא נקבע אישור, ועכשיו כולם יכולים לדעת שאישורים לטלפונים מדגמים מסוימים ניתן לייבא על בסיסם ציוד.

שירות" יבוא: הדבר השני - אנחנו כבר לא אוסרים על חיבור לרשת של ציוד.

שירות" יבוא: היום חיבור לרשת של ציוד קצה שלא קיבל אישור סוג זה דבר אסור ואפילו מהווה עבירה פלילית.

שירות" יבוא: אנחנו מורידים את ההפרה הזאת מכתפיו של משתמש הקצה, ואנחנו מעבירים אותה על כתפיו של מי שעוסק בסחר – החנויות, היבואנים.

שירות" יבוא: (6) במקום ההגדרה "בעל רישיון" יבוא: "בעל רישיון בזק" – מי שבידו רישיון שניתן לפי סעיף 4;"; המילה "בזק" היא תרגום של האקדמיה ללשון עברית למילה telecommunication .

שירות" יבוא: הכוונה היא לא לרישיון של חברת בזק.

שירות" יבוא: חברת בזק הייתה הראשונה להשתמש בשם הזה באופן מסחרי, אבל ההגדרה המילונית לטלקומוניקציה היא בזק.

שירות" יבוא: בעל רישיון בזק הוא מי שיהיה לו רישיון.

שירות" יבוא: יהיו חלק מהשירותים שימשיכו להיות כפופים לרישיון, שאלה הנושאים היותר אסטרטגיים, היותר כבדים שאנחנו חושבים שצריכה להיות עליהם רגולציה קצת יותר הדוקה.

שירות" יבוא: (7) במקום ההגדרה "היתר כללי" יבוא: "היתר כללי" – כמשמעותו בסעיף 4א1(ה); ההיתר הכללי הוא תקנות שמסדירות את אופן מתן השירותים.

שירות" יבוא: כשחברה תקבל היתר, היא תקבל כרטיס מגנטי שהיא יכולה לספק שירות.

שירות" יבוא: האם היא מחויבת לספק סינון אתרים, האם היא מחויבת לשלוח חשבונית כל 30 ימים - כל הדברים האלה ייקבעו בהיתר הכללי.

שירות" יבוא: (8) אחרי ההגדרה "היתר כללי" יבוא: "הכוונת פעולה", של רשת בזק – הכוונת פעולתה של רשת בזק, הנעשית, במישרין או בעקיפין, בידי מי שנותן שירות באמצעותה, כדי להבטיח כי טיב השימוש בה ואיכות השירות הניתן באמצעותה יהיו בהתאם לתנאיו של נותן השירות; לעניין זה יראו הכוונת פעולה כנעשית בעקיפין אם מתקיים בה אחד מאלה:

שירות" יבוא: היא נעשית על בסיס חובה בדין שנקבעה לפי סעיפים 4

שירות" יבוא: היא נעשית באופן אחר שקבע השר.

שירות" יבוא: "

דנה נויפלד: זאת אחת ההגדרות המרכזיות בחוק שמובילות אותנו לדבר על השינוי המהותי שאנחנו עושים בהצעת החוק.

דנה נויפלד: זאת ההגדרה שתשמש אותנו אחר כך כמדרגה ראשונה לדעת מי נכנס לתוך חובת האסדרה לפי החוק.

זיו גלעדי: יש הרבה שירותים שניתנים על גבי רשת שלא מתוך הפעלה של הרשת, שלא מתוך נגיעה ברכיבים ההנדסיים של הרשת.

זיו גלעדי: כשאני אומר "נגיעה", אני מתכוון שזה לא מתוך נגיעה פיזית ומתוך נגיעה משפטית, אלא מתוך מתן הנחיות לאיך הרכיבים האלה צריכים לפעול.

זיו גלעדי: "זום" היא תוכנה שעובדת על גבי חיבור האינטרנט שיש לכל אחד בבית.

זיו גלעדי: ל"זום" אין נגיעה לאופן שבו עובד האינטרנט.

זיו גלעדי: אם אני תאגיד בנקאי שרוצה לחבר בין סניפי הבנק שלי, אני פונה לחברת בזק או לחברה מסחרית אחרת, ומבקש קישור של סניפי הבנק שיעבוד באופן מסוים – שיהיה יותר מאובטח, שיהיה בקצב גלישה מסוים.

זיו גלעדי: אלה שירותים שכבר נעשים מתוך התערבות באופן שבו עובדת הרשת.

זיו גלעדי: שוב, זו ההבחנה שאנחנו עושים בין שירות שניתן על גבי הרשת, מה שקרא בלעז over the top או OTT, לבין שירות שנעשה תוך הכוונת פעולתה של הרשת.

זיו גלעדי: למי שמטפל ברכיבים האלקטרוניים יש מהנדסים ומערכות שלו, לכן הוא מכווין פעולה.

זיו גלעדי: מי שחותם על הסכם עם חברת לוויין הוא לא בהכרח משגר לוויין משל עצמו, אבל יכול להיות שהוא מקבל שליטה על כל מיני מאפיינים הנדסיים בלוויין, שזה דבר שמעלה אותו מדרגה, ולכן הוא נחשב למי שמכווין פעולה.

זיו גלעדי: זה עדיין לא אומר שהוא לא כפוף לאסדרה, אבל זאת מדרגה שלנו חשוב לראות שהיא מתקיימת לפני שאנחנו נשאל מי כפוף לחובת הרישוי.

זיו גלעדי: מה שהסברתי עכשיו מתבטא בהבחנה בין הכוונה במישרין לבין הכוונה בעקיפין.

זיו גלעדי: הכוונה בהכוונה במישרין היא שלי יש עובדים שהולכים בעצמם לציוד ומשנים את רוחב הפס, את הקצב, את האיכות של הרשת.

זיו גלעדי: הכוונה בעקיפין זה שאני נותן הוראה לחברה שהציוד הוא שלה, נותן הוראה מכוח הסכם, מכוח זכות רגולטורית שיש לי: אני מבקש רוחב פס שלא ייפול מקצב מסוים, אני מבקש שלא יהיה שיהוי בהעברת הנתונים.

זיו גלעדי: יכולה להיות חברה שמספקת שירותים רפואיים שמאוד חשוב לה קצב גלישה, היקף תקלות נמוך.

מיכאל ביטון: משה לאו, בבקשה.

משה לאו: אני רוצה להצטרף לברכות על החוק זה.

משה לאו: גם אנחנו רואים את היתרונות הגדולים בהכנסה של שחקנים חדשים לשוק.

משה לאו: כל הסרת רגולציה כזאת מסירה חסמים.

משה לאו: הרבה פעמים הרגולציה היא החסם המרכזי שעומד בפני שחקנים נוספים להיכנס לשווקים, לכן אנחנו מצטרפים לברכות ולתמיכה במהלך הזה.

מיכאל ביטון: אורן ויסמן, מנכ"ל חברת טלקום.

אורן ויסמן: לא ברור לי איך מתייחס התהליך לרישיון באיו"ש.

אורן ויסמן: האם הרישיון באיו"ש עדיין יידרש, או שהחוק הזה יבטל אותו?

מיכאל ביטון: אלו הערות ספציפיות.

מיכאל ביטון: כשנתגלגל עם החוק נגיע לכל הסוגיות האלו.

אורן ויסמן: כנ"ל מה שקשור למספור ולנכסים לאומיים.

מיכאל ביטון: תמשיכו את ההקראה.

איתי עצמון: אני רוצה להגיד כמה מילים על ההגדרה הזאת של הכוונת פעולה, מכיוון שהיא אכן הגדרת ליבה.

איתי עצמון: היא גם משמשת בסעיף מאוד מרכזי בהצעת החוק, בהחלפה של סעיף 2, שקובע את ההגדרות של הרגולציה, כלומר מה בעצם נכנס לגדר האסדרה, מה לא, ואיך.

איתי עצמון: אני מוכרח לומר שהיו לנו לא מעט שיחות עם נציגי משרד התקשורת לגבי ההגדרה הזאת.

איתי עצמון: חשבנו שהיא מעלה קשיים מבחינת הבהירות שלה.

איתי עצמון: אני חושב שהגדרה שקובעת את גדר הרגולציה צריכה להיות מאוד חדה וברורה.

איתי עצמון: אני לא חושב שהנוסח הזה נותן את המענה.

איתי עצמון: קודם כל, מגדירים מונח תוך שימוש במונח, כלומר, הכוונת פעולה של רשת בזק זאת הכוונת פעולתה של רשת בזק הנעשית וכו'.

איתי עצמון: אין באמת הסבר מה זאת אותה הכוונת פעולה.

איתי עצמון: יש כאן שימוש בתיבה "בהתאם לתנאיו של נותן השירות", כאשר לא ברור אם זה התנאים שנותן השירות קובע בעצמו, האם הרגולטור קובע לו, או גם וגם.

איתי עצמון: גם הפירוט שנוסף כאן, של מה זה הכוונת פעולה שנעשית בפעולה, מעלה שאלות - האם הכוונת פעולה שנעשית במישרין היא לא נעשית מכוח חוזה, האם היא לא נעשית על בסיס איזו שהיא חובה בדין, האם זה חוזה שנותן השירות הוא לא צד לו.

איתי עצמון: אני חושב שהשאלות האלו הן שאלות שצריך לתת להן התייחסות ומענה.

איתי עצמון: ניסינו להציע הצעות שונות במהלך הדין ודברים שהיה לנו עם משרד התקשורת שהיה בשיתוף עם משרד המשפטים, אבל לא הצלחנו להגיע למשהו מוסכם ומגובש, לכן אני חושב שכדאי לדלג על האישור של ההגדרה הזאת, לדון בה יחד עם הסעיף המהותי, ואז אני חושב שחברי הכנסת יבינו את הקושי.

מיכאל ביטון: אני מציע לכם לקחת את העצה הזאת ועד הישיבה הבאה לסיים את ההגדרה הזאת כך שתהיה על דעת משרד הכלכלה, על דעת המשרדים ועל דעת היועץ המשפטי שלנו.

מיכאל ביטון: עד אז נשאיר את ההגדרה הזאת פתוחה.

איתי עצמון: אפשר להצביע על פסקאות (1) עד (7).

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: פסקאות (1) עד (7) אושרו.

זיו גלעדי: (9) ההגדרה "משק" – תימחק; (10) בהגדרה "מיתקן בזק", במקום הסיפה מהמילים "שנועד מעיקרו" יבוא "שהוא חלק מרשת בזק"; אני אקריא עכשיו את ההגדרה המלאה של מיתקן בזק כפי שתהיה אחרי התיקון: מיתקן בזק – מיתקן או התקן שהוא חלק מרשת בזק.

זיו גלעדי: כשנגיע להגדרה של רשת בזק, אתם תראו שרשת בזק זאת מעין הגדרה מרכזית בחוק ומיתקן הוא פשוט חלק מהרשת.

זיו גלעדי: זה בשונה מהאופן שבו החוק מנוסח היום, שבו מיתקן מגדיר רשת, לא להיפך.

רון כץ: מה המשמעות של התיקון הזה?

זיו גלעדי: החוק היום מסתכל על מתקנים בודדים, הוא אומר שמיתקן שמעביר אותות וסיגנלים הופך את הפעילות לפעילות בזק.

זיו גלעדי: יש המון מיתקנים שמעבירים סיגנלים.

זיו גלעדי: אפילו השלט לחנייה הוא מיתקן שמעביר סיגנלים.

זיו גלעדי: פה אנחנו קודם שואלים אם יש רשת, אם יש רכיבי תמסורת של רשת, ואם יש רשת, אנחנו גוזרים מתוכה את המתקנים הבודדים.

רון כץ: מה התיקון הזה מסייע לכם?

זיו גלעדי: הוא מאוד מצמצם את תחולת האסדרה, כי היום, בגלל שאני מגדיר פעולת בזק ופעולה שכפופה לרישוי כפעולה שמעורב בה מיתקן בזק, יש לי המון פעולות שכפופות לאסדרה.

זיו גלעדי: בעתיד, בגלל שאני קודם אסתכל אם יש רשתות, סיבים אופטיים, תמסורת אלחוטית, אני מלכתחילה מכנס את עצמי לפחות פעולות שכפופות לאסדרה.

רון כץ: השאלה אם אין לכם פיקוח עכשיו על אנשים שיתחילו לשים מתקנים שעם הזמן יהיו יותר יצירתיים.

רון כץ: השאלה אם אתם לא פותחים פה פתח.

זיו גלעדי: על מתקנים אלחוטיים, שהם יותר זולים ויותר קלים, יש לנו פיקוח דרך פקודת הטלגרף האלחוטי, שזה דבר חקיקה נפרד שאנחנו לא נוגעים בו.

זיו גלעדי: בפריסה של תקשורת נייחת שממש צריך לחפור באדמה ולהניח כבלים, אנחנו מאמינים שיהיה רכיבי תמסורת והם ימשיכו לבוא אלינו.

רון כץ: ומה שלא יהיה?

דנה נויפלד: לא יבוא.

רון כץ: ואז אין פיקוח.

רון כץ: מה עושים עם אלה שכן יהיה צריך לחפור באדמה אבל לא יהיה להם רכיבי תקשורת?

דנה נויפלד: אם על גבי אותו צינור יינתן שירות, זה בוודאי יעבור למישור הפיקוח.

דנה נויפלד: אם יש גורם שרק מניח צינור, שרק שם ציוד שאין בו ציוד אקטיבי, לא תהיה הצדקה לאסדרתו.

רון כץ: הבעיה היא שבחוק הבא אנחנו מבטלים את האישור מהרשות המקומית.

דנה נויפלד: אתה מדבר על סלולר באופן ספציפי.

דנה נויפלד: כל השירות האלחוטי נמצא בפקודת הטלגרף האלחוטי.

רון כץ: אתם פותחים פתח לאופציות עתידיות שלא נוכל לפקח עליהן.

דנה נויפלד: רק לציוד שלא נותנים על גביו שירותי תקשורת.

דנה נויפלד: ברגע שנותנים עליו שירותי תקשורת - -

רון כץ: למה שיעשו את זה אם זה לא נותן שירותי תקשורת?

דנה נויפלד: מי שמניח ציוד תקשורת ונותן על גביו שירות תקשורת, ייכנס למסגרת הרישוי, אנחנו נוכל לתת לו הוראות גם לעניין הצינורות שעל גביהן ניתן השירות.

איתי עצמון: אני מבקש לשאול לגבי מיתקן בזק.

איתי עצמון: ההגדרה, לפי התיקון שאתם מציעים כאן, תהיה: מיתקן או התקן שהוא חלק מרשת בזק.

איתי עצמון: השאלה אם זה כולל גם רכיבים שאינם פיזיים.

זיו גלעדי: אנחנו בהחלט רואים בזה גם מתקנים וירטואליים.

זיו גלעדי: המילה "התקן" מתייחסת גם לרכיבים וירטואליים.

איתי עצמון: חשבנו שכדאי להבהיר ולכתוב באותה הגדרה: ובכלל זה תוכנה ומיתקן או התקן שאינו פיזי.

זיו גלעדי: (11) אחרי ההגדרה "מיתקן בזק" יבוא: "מיתקן גז אקטיבי" – מיתקן בזק המוזן בחשמל ומשמש להעברת האותות ברשת הבזק;" את ההגדרה של מיתקן בזק אקטיבי הוספנו כדי להשתמש בה אחר כך בהגדרה של תשתיות פאסיביות.

זיו גלעדי: מיתקן גז אקטיבי, וזה למהנדסים בינינו, זה מיתקן שמוזן בחשמל.

זיו גלעדי: כשמשרטטים איזה שהוא מעגל חשמלי או מעגל אופטי של העברת תקשורת, יש רכיבים שהם רק רכיבים שעושים פיצולים, ויש רכיבים שעושים הגברה, העברה של אותות, שכפול של האותות וכו'.

זיו גלעדי: המתקנים שמוזנים בחשמל הם המתקנים האקטיביים.

זיו גלעדי: בהמשך, כשנדבר על תשתיות פאסיביות, נדבר על כך שתשתיות פאסיביות הן תשתיות שאינן מוזנות בחשמל, כשהכוונה היא גם לרכיבים הפיזיים, אם זה צינורות, ארונות, עמודים, וגם לרכיבים כמו ממסרות ברשתות אופטיות, מפצלים שאינם מוזנים בחשמל.

איתי עצמון: ביקשנו להגדיר תשתיות פאסיביות.

איתי עצמון: אתם תראו את ההגדרה הזאת בסוף התיקון לסעיף ההגדרות.

איתי עצמון: מכאן נובע הצורך להגדיר מה הוא מיתקן בזק אקטיבי.

זיו גלעדי: "המנהל" – המנהל הכללי של משרד התקשורת; "מנוי" – כמפורט להלן, לפי העניין:

זיו גלעדי: מורשה לשם קבלת שירותי בזק ממנו;

זיו גלעדי: עם בעל רישיון לשידורים לשם קליטת שידוריו וקבלת שירותיו;"; מנוי לעניין בעל רישיון לשידורים זו הגדרה שקבועה כבר היום בסעיף 6א לחוק שאנחנו פשוט מעבירים אותה לסעיף 1 לחוק, אנחנו מקדימים אותה.

זיו גלעדי: ההגדרה של מנוי לעניין ספק מורשה, שאני מזכיר שספק מורשה הוא שם הקוד שלנו לבעלי רישיון ומי שפועלים מכוח היתרים כללים גם יחד, זאת הגדרה חדשה.

זיו גלעדי: ההגדרה הזאת מזהה מנוי כמי שיש לו איזו שהיא התקשרות הסכמית עם ספק לשם קבלת שירותי בזק מאותו ספק.

איתי עצמון: ההצבעה על סעיף (11) כוללת את התיקון שהצענו להגדרת מיתקן בזק.

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: פסקה (11) אושרה.

זיו גלעדי: (12)

זיו גלעדי: אחרי ההגדרה "מעבדה חיצונית" יבוא: "המרשם" – המרשם המתנהל לפי סעיף 4א1;"; אמרנו שלצורך אספקת שירותים צריך להירשם.

זיו גלעדי: המרשם הוא מרשם קונסטיטוטיבי, זאת אומרת, מי שלא רשום במרשם לא רשאי לספק שירות.

זיו גלעדי: המטרה היא ליצור סדר, ניקיון וגם שקיפות כלפי הציבור.

זיו גלעדי: אם לבן אדם מציעים לקבל שירות, הוא יכול להיכנס בקלות, לבדוק האם הספק שמעוניין להתקשר איתו הוא אכן ספק רשום.

זיו גלעדי: אם הוא לא רשום, הוא לא רשאי לספק שירות בזק.

זיו גלעדי: (12א) בהגדרה "נכסי הרישיון", אחרי "מתן שירותי בזק בידי בעל רישיון" יבוא "בזק, ולעניין סעיפים 4ד ו-28(ב)(ג)(6) גם הנכסים הדרושים להבטחת מתן שירותי בזק בידי מי שרשום במרשם";

איתי עצמון: הייתה כאן איזו שהיא טעות מבחינת השילוב של התיקון בהגדרה, כי ייצא כאן שרשום במרשם בהתאם לרישיונו, וצריך להגיד: או בהתאם לסעיף 4ד.

זיו גלעדי: נכון.

זיו גלעדי: נכסי רישיון הם או נכסים של בעל רישיון, או בהקשר מאוד ספציפי של סעיף 4ד שמקביל לצו אינטרסים חיוניים בתחום הבזק.

זיו גלעדי: האסדרה של נכסי הרישיון, שהיא אסדרה שמגבילה את היכולת למכור נכסים של בעל הרישיון - ההגדרה הזאת לא תחול, והמגבלות האלו לא יחולו עליהם.

זיו גלעדי: זו אחת מהרגולציות שתופחת כלפי מי שיפעל מכוח ההיתר הכללי.

" יבוא: "נקודת סיום רשת" או נס"ר – הנקודה הפיזית שבה מסתיימת

" יבוא: ההגדרה "נקודת סיום רשת" היא הגדרה חשובה בהצעת החוק, כי היא קובעת את המקום שבו נגמרת רשת הבזק.

" יבוא: הרגולציה של משרד התקשורת היא רגולציה על שירותים ברשת בזק, כשיש את המקום הפיזי שבו נגמרת האסדרה.

" יבוא: הנקודה בהקשר של רשתות נייחות מגיעה בדרך כלל בבית המנוי.

" יבוא: אם אני בתוך ביתי רוצה לפרוס רשת פיזית, ואם אני רוצה לשים נתב אלחוטי או לעשות כל מיני חיווטים אחרים לפי הצרכים שלי, הפעילות הזאת היא כבר מעבר לעולם האסדרה של עולם התקשורת, היא מעבר לנקודת סיום הרשת.

" יבוא: ההגדרה של נקודת סיום הרשת היא הגדרה נורמטיבית שאומרת: במקום שבו נגמרת הרשת, שם נמצאת הנקודה.

" יבוא: זה מקום שנקבע על ידי המשרד.

" יבוא: בעולם הסיבים האופטיים המשרד מחייב ספקים באזורי השירות לפרוס רשת עד לדירת המנוי.

" יבוא: "סחר" בציוד קצה – קנייה, מכירה, שיווק, השכרה או ייבוא, של ציוד קצה; סחר רלוונטי לעולם של ציודי קצה ואישורי סוג.

איתי עצמון: חשבנו כאן שהשאלה לא כל כך רלוונטית, כי גם אם אתה משכיר ולא מקבל תמורה ממש ישירות על ההשכרה אבל יש איזו שהיא תמורה באופן אחר שמגולמת במחיר הכולל של החבילה, זה עדיין השכרה.

זיו גלעדי: נכון, קיבלנו.

זיו גלעדי: המקומות שבהם זה ייעשה בדרך עיסוק הם מקומות של השכרה, לא של השאלה.

זיו גלעדי: "ספק מורשה" – בעל רישיון בזק או מי שרשום במרשם;"; זה מה שדיברנו עליו בהתחלה, בסעיף 1 של ההחלפות הרוחביות.

איתי עצמון: אם אין הערות, הוועדה יכולה להצביע על פסקאות (12), (12א) ו-(13).

מיכאל ביטון: מי בעד?

מיכאל ביטון: פסקאות (12), (12א) ו-(13) אושרו.

מיכאל ביטון: אנחנו נמשיך לדון על החוק הזה בהתאם לפגרה, לתקציב ולחוק ההסדרים.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להיות אפקטיביים ויעילים, אז תבואו מוכנים.

מיכאל ביטון: ככל שתעשו עבודת תיאום מקדימה עם הייעוץ המשפטי שלנו, כך יהיו פה פחות דיונים.

מיכאל ביטון: את הדברים המוסכמים נציג כדי שיהיו זמינים להערות חברי כנסת ואנשי ציבור.

מיכאל ביטון: אני רוצה לברך את השר ואת המנכ"לית על כניסה לאתגר עצום, ללא חשש - מצד אחד, לפשט את הרגולציה ולייצר השקעות ופיתוח ויזמות, ומצד שני, למקד את הבקרה והפיקוח בנושאים החשובים באמת ולהתפנות אליהם.

מיכאל ביטון: אני רוצה להודות לחברי ועדת כלכלה שפתחנו דרך וצורת עבודה נכונה וראויה, גם של נועם השיח וגם של אופן ההצבעה.

מיכאל ביטון: תודה לכולם, ותודה לאנשי המקצוע.