ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 45, 2021-08-04 09:00

גלעד קריב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גלעד קריב: על סדר-היום: הצעת תקנות הפטנטים (נוהלי הרשות, סדרין הדין, מסמכים ואגרות) (תיקון), התשפ"א-2021 לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.

גלעד קריב: כמנהגנו בוועדה נבקש מעומר להציג את המסגרת הנורמטיבית של החוק שבו אנו דנים, התקנות, ואת הפרטים כמובן נבקש מנציגי משרד המשפטים ורשות הפטנטים.

גלעד קריב: עומר, בבקשה.

עומר עשת: אנחנו עוסקים בתקנות הפטנטים – נוהלי הרשות, סדרי הדין, מסמכים ואגרות.

עומר עשת: בעצם התקנות מסדירות את כל הנושא של הגשת פטנט, הגשת מסמכים נוספים בבקשה לפטנט, אם זה בקשות, אם זה מסמכים נוספים שצריך להעלות – מסדירות את כל הנושא הזה.

עומר עשת: התיקון שאנו עוסקים בו עוסק בדרך ההזדהות של אדם כשהוא רוצה להגיש פטנט או להגיש מסמך.

עומר עשת: זה עוסק בדרך ההזדהות, איך הוא עושה את זה.

עומר עשת: דרך ההזדהות הנהוגה כיום היא בעזרת תעודה אלקטרונית, כרטיס חכם מה שנקרא – מדפיסים את הכרטיס ומזדהים בעזרתו חוץ ממספר מסמכים שמנויים בתקנות, וכדי להגיש אותם צריך רק שם משתמש וסיסמה, כי הם מסמכים יותר ראשוניים.

עומר עשת: התיקון בעצם, מה שמציעים משרד המשפטים, מציע להפחית את רמת ההזדהות הקיימת, בעצם לאפשר רמת הזדהות קצת יותר נמוכה שתהיה רמת הזדהות בוודאות גבוהה אבל לא תעודה אלקטרונית שהיא רמת הזדהות חזקה יותר.

עומר עשת: התיקון הוא חלק ממדיניות ממשלה שיצא בהחלט ממשלה משנת 2017.

עומר עשת: הוחלט על שינוי בדרכי ההזדהות, כדי לקבל שירותים ממשלתיים, להפוך את זה יותר נגיש, להפוך את זה לדיגיטלי.

עומר עשת: לכן עשו שינוי רחב בכל מיני תחומים שונים.

עומר עשת: בגדול, השינוי הוא לא מאוד מרחיק לכת, אבל הוא מעלה כמה שאלות שהיינו שמחים לשמוע תשובות עליהן ממשרד המשפטים.

עומר עשת: דבר ראשון זה האם רמת ההזדהות שמתאימה לתחום הפטנטים – מדובר בתחום שהוא מאוד-מאוד רגיש, ולכן צריך אולי לבדוק שבאמת רמת ההזדהות החדשה שמוצעת מתאימה לזה.

עומר עשת: זה תחום שנוגע להרבה ענייני סודיות.

עומר עשת: אנשים פה מפקידים את הפרויקט של חייהם, וראוי אולי לשמור על זה בסטנדרט גבוה, והנוסח שמוצע בעצם קובע איזשהו מושג מאוד עמום, שזה רמת ודאות גבוהה, שלא ברור לנו מה הקביעה הכללית הזו אומרת.

עומר עשת: זה בעצם לטעמנו מוריד את שיקול הדעת שכרגע קיים בידי שר המשפטים לקבוע את אמצעי הזיהוי ואת רמת ההזדהות, ומעביר אותו לרשות המינהלית, לרשם הפטנטים, ואנחנו רוצים להבין למה זה נעשה ככה, והאם לדעתכם נכון לעשות זאת ככה.

עומר עשת: אני מפנה גם לתיקון שנעשה בוועדה בדצמבר האחרון לתקנות החברות, שבו נקבע נוסח הרבה יותר ברור לאמצעי הזיהוי, ולכן אנו רוצים להבין מה השוני ולמה הוא נעשה.

עומר עשת: נושא אחרון – אנחנו מציעים נוסח חלופי שאני רוצה לשמוע את דעתכם עליו – אחרי שתיתנו את הסקירה שלכם, נראה אותו, וגם נשמח לקבל התייחסות – כרגע התקנות אמורות להיכנס לתוקף ב-19 ביולי – התאריך עבר, ואנו רוצים להבין מה התאריך הנכון לדעתכם שצריך לתקן את התקנות.

גלעד קריב: תודה, עומר.

גלעד קריב: מייד נפנה לנציגי משרד המשפטים.

גלעד קריב: אציין שאנו מדברים פה על תקנות, אז מי שיצטרך לתקן את התקנות ולקבוע את התאריך והדברים זה הדרג הממשלתי, המשרד המציע, שיודיעו לנו כמובן.

גלעד קריב: אני רק אומר כדי להבהיר שזו לא הצעת משרד המשפטים למתי לתקן.

גלעד קריב: אנחנו מסבים את תשומת ליבכם שצריך לבצע את השינוי גם בתאריכי התחולה.

גלעד קריב: כמובן אבקש את ההתייחסות של משרד המשפטים.

גלעד קריב: כן אבקש מעבר להתייחסות לשאלות שהוזכרו, להבין ברשותכם כרגע, מה כרגע מדיניות הממשלה בנושא הזה של ההזדהות האלקטרונית – האם יש פה מדיניות כוללת?

גלעד קריב: האם היא מעוגנת בחקיקה ראשית מתחום הפרטיות, כל דבר אחר, או זה בכל דבר חקיקה בנפרד?

גלעד קריב: האם יש כוונה לבצע סטנדרטיזציה בנושא הזה?

גלעד קריב: מה כרגע עמדת הממשלה בעידן המעניין שאנו חיים בו במפגש בין האלקטרוני והדיגיטלי לבין שגרת חיינו?

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: אני רק שואל את מנהלת הוועדה – רשות הגנת פרטיות הוזמנה?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: ולא התייצבו.

גלעד קריב: הרשות כפופה למשרד המשפטים, נכון?

אילת פלדמן: נכון.

אילת פלדמן: נתחיל בצעד אחורה, מה יש היום.

אילת פלדמן: היום התקנות קובעות שההזדהות לגבי אותם מסמכים שנדרשת הזדהות כפי שעומר תיאר, היום התקנות קובעות שההזדהות תהיה באמצעות תעודה אלקטרונית שהיא בשפה היום-יומית כרטיס חכם.

אילת פלדמן: אנחנו בעצם רוצי להתאים את מה שקבוע בתקנות למדיניות הממשלתית, שתכף נגיע אליה, והנוסח שהצענו הוא נוסח כללי שהוא ניטרלי טכנולוגית:

אילת פלדמן: הזדהות אלקטרונית – הזדהות ברמת ודאות גבוהה תוך שימוש באמצעי אלקטרוני.

אילת פלדמן: המציאות הטכנולוגית משתנה במהירות, לכן לגישתנו יש ערך גדול בכך שהדין יהיה ניטרלי מבחינה טכנולוגית.

אילת פלדמן: הניסוח הניטרלי טכנולוגי גם מאפשר גמישות בשינוי אופני ההגשה, והגמישות הזו תסייע לרשות הפטנטים להתאים את השירות שלה לעידן המודרני, תבטיח שירות טוב יותר ופחות בירוקרטיה למשתמשים בשירותי הרשות.

גלעד קריב: אמרת: טכנולוגי?

אילת פלדמן: אנחנו רוצים שהנוסח יהיה ניטרלי מבחינה טכנולוגית.

אילת פלדמן: רשות הפטנטים היא חלק ממשרד המשפטים, וככל משרדי המשלה היא כפופה למדיניות הלאומית להזדהות בטוחה שהמדיניות הזו קובעת כמה רמות הזדהות, והבחירה ברמת הזדהות מסוימת נעשית באמצעות תהליך ניהול סיכונים, כאשר בוחרים את רמת האימות הנדרשת.

אילת פלדמן: לפי המידע שנמסר לי מהרשות, הם ביצעו את התהליך הזה והגיעו למסקנה שאין צורך ברמת הזדהות של כרטיס חכם שהיא רמת הזדהות 4.

גלעד קריב: כשאת אומרת הרשות, הכוונה לרשות הפטנטים.

אילת פלדמן: כן.

גלעד קריב: כלומר התהליך הזה מתבצע בכל רשות כתהליך פנימי.

גלעד קריב: יש גוף מבקר במשרד המשפטים על ההכרעות?

אילת פלדמן: אולי על השאלה הזאת אפנה תכף לעו"ד רעות אופק מהמחלקה שלנו שנמצאת בזום.

אילת פלדמן: רק אשלים את התיאור.

אילת פלדמן: בעצם מה שאנו רוצים לקבוע הוא סטנדרט של רמת הזדהות גבוהה, שלפי המדיניות הממשלתית היא רמה 3 או 4 ומעלה וכיום לפי המדיניות מדובר בשני פרטי איומת ומעלה.

אילת פלדמן: אולי רעות תרצה להרחיב באופן כללי על המדיניות.

גלעד קריב: אשמח.

גלעד קריב: אני רוצה רגע לחדד.

גלעד קריב: כשאתם מדברים – אני מניח שעו"ד רעות אופק תתייחס לזה – על מדיניות ממשלתית, אני מבקש להבין במה היא מעוגנת מבחינה נורמטיבית – הם מדובר היום בחוזה מנכ"ל?

גלעד קריב: האם קיים דבר דחיקה בנושא הזה?

גלעד קריב: האם זה רק מסמך מדיניות?

גלעד קריב: אני מבין שיש בתוך המדיניות הזו, ממה שאמרת עכשיו, הגדרות קונקרטיות שמגדירות כל רמה.

גלעד קריב: ככל שהמסמך הזה לא מעוגן במדרגה נורמטיבית מקבילה של דחיקה או אפשר לחשוב גם בעתיד הסדר ראשוני של חקיקה – יש קצת קושי בעיניי מבחינת המדרג הנורמטיבי לקבוע הגדרות בדחיקה שפירוט ההגדרה נמצא במסמך מדיניות שעוד לא ברור לי מהו.

גלעד קריב: נצטרך לחשוב פה, אם אני מבין את הדברים של עומר נכון, אחד הדברים שהייעוץ המשפטי מעלה פה הוא השאלה של המדרג הנורמטיבי – איפה נמצאות ההגדרות.

גלעד קריב: אם ההגדרות נמצאות במקום אחר, שהוא יציב דיו מבחינה חקיקתית - לא צריך לחזור על ההגדרה בכל דבר דחיקה, אבל אם אין הגדרה, אומר הייעוץ המשפטי אולי בצדק – לעת הזו, עד שתסדירו את הדחיקה או חקיקה בנושא – תכניסו את ההגדרה שאתם מתכוונים אליה לתקנות – נכון?

גלעד קריב: זו הכוונה?

אילת פלדמן: תכף נפנה לרעות כדי שתסביר את המדיניות הממשלתית, אבל כשרעות תסיים את ההסבר הכללי אחזור לשאלות שעומר העלה.

אילת פלדמן: כבר עכשיו אתן ספוילר שנוסח הוועדה מקובל עלינו.

גלעד קריב: ננצל את ההזדמנות בכל זאת כדי להבין איפה אנחנו עומדים היום מבחינת המדיניות.

גלעד קריב: אחדד עוד שאלה שעלתה בדברי הייעוץ המשפטי – האם ההכרעה הזו יכולה להיות הכרעה של הרשות המינהלית עצמה או חייב להיות גורם מבקר או מתכלל, אם באמצעות מנגנון אישור של השר הממונה ועם היזקקות להיוועצות או להסכמה של הרשות להגנת הפרטיות.

גלעד קריב: בוקר טוב.

רעות אופק: תודה רבה על רשות הדיבור.

רעות אופק: טוב להיות כאן.

רעות אופק: המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה אומצה בהחלטת ממשלה לפני מספר שנים, וזה מסמך פנימי שמנחה את הממשלה.

רעות אופק: זה המדרג הנורמטיבי שלו.

רעות אופק: לא היתה לנו כוונה שהחקיקה או תקנות יפנו למדיניות – זו מדיניות של הממשלה והיא נועדה לשקף לציבור ולכולם, איך הממשלה קובעת את רמות ההזדהות.

רעות אופק: אציין שהרוב של אופני ההזדהות המוחלט לא מעוגן לא בתקנות ולא בחקיקה ראשית אלא מדובר בנהלים של הרשויות המינהליות.

רעות אופק: מכאן שהממשלה ראתה צורך לייצר מדיניות אחידה בנושא ורוחבית.

רעות אופק: המדיניות הזאת מבוססת על תקינה בין-לאומית מקובלת שמחלקת את מגוון השירותים לארבע רמות.

גלעד קריב: לאור המעבר הדי דרמטי גם לפני הקורונה ובוודאי יואץ על-ידי החוויה המורכבת שלנו, האם זה לא תחום שראוי – לא נעכב את הדברים, אבל האם זה לא תחום שהממשלה חושבת שחייב להיות מוסדר בחקיקה ראשית ובגוף מסמיך, בטח לאור הנגיעה של זה לזכות לפרטיות?

גלעד קריב: לא נראה קצת מוזר שכל שיטת ההזדהות למול גורמי הממשלה בישראל מעוגנת בנוהל פנימי של הממשלה ולא במקור חקיקתי או לפחות דחיקתי כלשהו, מכוח חוק הגנת הפרטיות?

רעות אופק: אנחנו כל העת שוקלים עדכון של שלל כללים בחקיקה.

רעות אופק: כרגע המצב הנוכחי – אנחנו מוצאים שלא זיהינו בעיות בנושא.

רעות אופק: יש חוקים ייעודיים שעוסקים בעולמות של פרטיות, ולכן הם חלים גם במקרה של הזדהות.

רעות אופק: אין הכרח לציין במפורש שחוקי הגנת הפרטיות חלים על כל אחד מהרבדים של שירות שניתן על-ידי המדינה מפני שהם חלים, לכן אנו לא מוצאים קושי בזה, אבל כמובן תמיד שוקלים.

רעות אופק: יש חקיקה בין-לאומית שנקראת חוק שירותי האמון באירופה, שמתייחסת לכלל שירותי האמון, הזדהות, חתימה וכל מיני אמצעים נוספים.

רעות אופק: אולי זה משהו שגם אנחנו נחוקק.

רעות אופק: היום המצב טוב.

רעות אופק: יש ניהול סיכונים.

רעות אופק: יש אפילו יחידה שאפשר לפנות אליה להתייעצות בעניינים האלה בממשלה – היחידה להזדהות בטוחה.

גלעד קריב: איפה היא ממוקמת?

גלעד קריב: במשרד רוה"מ?

רעות אופק: כן.

גלעד קריב: מהן ארבע המדרגות שהזכרת?

רעות אופק: יש ארבע מדרגות מקובלות בכל העולם – לא רק אצלנו.

רעות אופק: כשמדובר בעניינים טכנולוגית, אנחנו משתדלים שתהיה תאימות בין-לאומית ככל הניתן כדי לאפשר חיי מסחר, ושהמדינות יוכלו לדבר ביניהן.

רעות אופק: לכן אנחנו מתבססים על מה שקורה בחו"ל.

רעות אופק: הרמה השלישית, גבוהה, שזאת הרמה שאליה מכוונות התקנות – היא רמה 3 או 4.

רעות אופק: שתיהן גבוהות.

רעות אופק: רמה 3 מבוססת על שני פרטי אימות.

רעות אופק: יש למעשה שלושה סוגים של דרך לאמת זהות של אדם – משהו שיש לך, משהו שאתה יודע ומשהו שאתה.

רעות אופק: כמו למשל משהו שיש לך בכרטיס חכם, משהו שאתה יודע את הסיסמה ומשהו – נגיד, פריט ביומטרי.

רעות אופק: בתקנות מה שאנו מבקשים לאשר היום זה לאפשר את הרמה השלישית ומעלה, שהיא מאוד גבוהה וחזקה, ומרבית שירותי הממשלה עושים בה שימוש שזה שני פרטי האימות.

גלעד קריב: הרמה הגבוהה ביותר זה שלושה פרטי אימות?

רעות אופק: לא בהכרח.

רעות אופק: אפשר שלושה פרטי אימות אבל הרמה הגבוהה ביותר זה כשמקבלים את האמצעי שבאמצעותו אנחנו מאמתים את זהות האדם.

רעות אופק: עצם הקבלה הזאת, ההנפקה שלו, מתבצעת פיזית פנים אל פנים.

גלעד קריב: זה הכרטיס החכם, או גם הכרטיס החכם מבחינת

גלעד קריב: כם הוא לא רמה גבוהה?

רעות אופק: כרטיס חכם, חתימה אלקטרונית מאושרת, שנעשה שימוש נפוץ בכרטיס חכם, אם מתבצעת באופן כזה שבפעם הראשונה בהרכשה של הזהות האדם מגיע פיזית, מציג תעודת זהות, מדברים איתו.

רעות אופק: זה רמה 4.

רעות אופק: רמה 3 – אפשר להנפיק אמצעי זיהוי גם על בסיס- -

גלעד קריב: לא על בסיס התייצבות פיזית.

רעות אופק: נכון.

גלעד קריב: מה זה רמה 1 ורמה 2?

רעות אופק: רמה 0 זה אנונימיות.

רעות אופק: רמה 1 זה רמת ביטחון נמוכה, ללא ביטחון בזהות הניתנת.

רעות אופק: רמה 2 – בינונית, עם פריט זיהוי אחד.

רעות אופק: 3 ו-4 אלה הרמות הגבוהות.

רעות אופק: אציין שיש הנחיית יועץ משפטי לממשלה בעניין הסדרים דיגיטליים, שגם היא מנחה את היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה, איך לנהל את הסיכון הזה ולבחור בדרך הזדהות מתאימה לסוג השירות.

רעות אופק: זה נבחן גם משיקולים של פרטיות, כפי שאדוני ציין קודם.

רעות אופק: יש לנו מטרה לייצר שירות שיהיה נוח לשימוש.

רעות אופק: זה גם שיקול שלוקחים בחשבון.

רעות אופק: יש מגוון שיקולים, שכפי שאיילת ציינה- - -

גלעד קריב: נראה לי שהמאוורר שמאחוריך יוצר רעשים.

רעות אופק: בדיוק התחילו שיפוץ ליד – אני מתנצלת.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: ברשותך עוד שתי שאלות ואז נחזור לחברותיך ממשרד המשפטים.

גלעד קריב: איפה אנחנו היום עומדים בתהליך הזה של המעבר להזדהות האלקטרונית בכל התחומים?

גלעד קריב: האם יש לכם מעקב אחר הנושא?

גלעד קריב: האם יש פה תוכנית עבודה?

גלעד קריב: היינו בדיון בנושא תקנות שעת חירום וחוקים לשעת חירום – אז אתה רואה שיש תוכנית עבודה של הממשלה, במה צריך לטפל.

גלעד קריב: יש רשימת חוקים, זה קורה בעצלתיים.

גלעד קריב: אבל יש מעבר.

גלעד קריב: השאלה אם גם כאן יש פעולה ממשלתית, שמישהו מתכלל את כל המעבר ואת ביצוע ההאחדה הזאת?

רעות אופק: הממשלה עוברת לעולם הדיגיטלי ומבצעת שורת פעולות כדי לאפשר את זה.

רעות אופק: דוגמה מהעת האחרות היא החלטת ממשלה 260 שקובעת תחומי חיים שצריכים לעבור כמכלול לעולם הדיגיטלי בצורה נגישה וטובה כמו למשל לידה ופטירה – רוצים שכל התהליך הזה- - -

גלעד קריב: אני מאוד מקווה שהלידה לא יעבור למרחב הדיגיטלי...

רעות אופק: הרישום של האירועים האלה כמובן.

רעות אופק: בעצם מתבצע מהלך מאוד מסודר של הממשלה.

רעות אופק: יש צוותים לכל אירוע חיים.

רעות אופק: המטרה היא לייצר שירות יעיל ונוח ולהפחית את הבירוקרטיה.

רעות אופק: הזדהות היא אחד הרכיבים של השירות הכללי.

גלעד קריב: אני חייב לומר שזה נשמע שהתהליך חשוב וכו', אבל בכל מה שקשור להזדהות, ככל שהדבר הופך להיות יותר דומיננטי בחיינו, במפגש שלנו עם הממשל, עם הממשלה, ולאור העובדה שקיימת מדיניות מאוד ברורה שהיא בהלימה לתקינה בין-לאומית, אני לפחות חש קצת לא בנוח שזה מכוח מסמך מדיניות פנימי של הממשלה ואין פה הגדרות במדרג נורמטיבי יותר גבוה.

גלעד קריב: יש פה ציפייה שתהליך שכפי שאת אומרת, הולך לחלוש על כל כך הרבה תחומי חיים שלנו, ההגדרות שלנו של מה ההזדהות הנדרשת וכו' מחייב הסדר ראשוני קצת יותר בסיסי שמסמיך את הממשלה לבצע את העניין הזה.

גלעד קריב: אני משאיר את זה בצריך עיון.

גלעד קריב: נדבר על זה כי זה נשמע קצת מוזר וגם נשמע מוזר שבכל דבר חקיקה או דחיקה שנתקן, נצטרך להכניס הגדרה קונקרטית, כי אי-אפשר להעביר תקנות שההגדרה למונח נמצא במסמך מדיניות פנימי של הממשלה.

גלעד קריב: זה פשוט לא מסתדר.

גלעד קריב: ואם ראש הממשלה וסמכות שיורית או קונקרטית הוא השר שמופקד על העניין, יכול היות שצריך לסדר את זה בדחיקה ולא בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: נשמע קצת מוזר שרצים קדימה ולא מסדירים פה משהו נורמטיבי יותר בסיסי.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי, שאלה, ואז נעבור לניסוחים הקונקרטיים.

גבי לסקי: תודה, יושב-הראש.

גבי לסקי: מספר שאלות.

גבי לסקי: אחת, אני רוצה להבין אם מערכת ההזדהות הממשלתית, כפי שזה קורה, נניח, עם החתימה האלקטרונית של לשכת עורכי הדין - מי שמנפיק את זה, זה גוף פרטי – לא הממשלה.

גבי לסקי: מעניין אותי לדעת אם ההזדהות האלקטרונית הופרטה, או זה ממש בידי הממשלה או זה בידי גוף פרטי – אותו גוף שמנפיק את האישורים האלה ללשכת עורכי הדין והחתימה האלקטרונית, שיש עם זה בעיה.

גבי לסקי: שתיים, לגבי אמצעי הזיהוי.

גבי לסקי: כתבתם פה בהצעה שזה יכול להיות גם ברמה של כרטיס אשראי.

גבי לסקי: אני לא בטוחה שכרטיס אשראי הוא אמצעי שאפשר לסמוך בו או שיכול להיות אמצעי זיהוי.

גבי לסקי: ושלוש, אין פה שום דבר בעניין שמירת מידע.

גבי לסקי: אנו יודעים שמאגרי המידע בישראל אפשר לפרוץ אותם בקלות, כולל זה של משרד הפנים, ופה מבקשים ממני דאבל פרטים – אני נותנת גם מספר זהות, גם מספר כרטיס אשראי.

גבי לסקי: איך הנתונים האלה נשמרים?

גבי לסקי: אני לא רואה בהצעה דבר שנוגע לזה.

גלעד קריב: חוזר לשאלת ההסדרה הנורמטיבית היותר מהודקת של הנושא הזה לרבות הגורם המפקח על תחום הפרטיות.

גלעד קריב: בבקשה, עו"ד אופק.

רעות אופק: לעניין מערכת ההזדהות הממשלתית, מדובר במערכת שמפותחת על-ידי גורם ממשלתי ברשות התקשוב, שכרגע הם תחת מערך הדיגיטל במשרד הכלכלה.

רעות אופק: זו מערכת שפותחה לאורך השנים האחרונות בידי מיטב המומחים, מונחית על-ידי הגופים בממשלה שעוסקים בפרטיות ושעוסקים בסייבר ובאבטחת מידע; רבים מגורמי המקצוע שבדיוק עוסקים בתחומים האלה או מפקחים על המערכת הזאת ומלווים את פיתוחה.

רעות אופק: כיום יש כבר כמה מיליונים של תושבים שרשומים במערכת ההזדהות הזאת, ודרכה הם יכולים לקבל שירותים שונים.

רעות אופק: בהחלטת הממשלה האחרונה שהתקבלה בתחום הדיגיטציה אפילו נעשית עכשיו בחינה להרחיב את השימוש במערכת המרכזית הזאת לגופים נוספים כמו רשויות מקומיות, גופים שנותנים שירותים ציבוריים נוספים שאינם הממשלה.

רעות אופק: לכן זו מערכת שאנחנו מאוד מאמינים בה, היא ממשלתית ומספקת שירות לכולם וגם רשות הפטנטים תיהנה מהשירותים שלה.

רעות אופק: לעניין שאלה על כרטיס אשראי כאמצעי אימות – מאחר שלפי המדיניות, ואנחנו רוצים להביא לרמת הזדהות גבוהה – המערכת משתמשת בשני פרטי אימות, שלאורך כל השנים הללו אנחנו מנסים להגדיל את מאגר פרטי האימות.

רעות אופק: שני פרטי האימות שאפשר למשל להזדהות באמצעותם זה דרכון ותעודת זהות.

רעות אופק: יש בעיה, שלא לכולם יש דרכון ולכן אפשר להזדהות או באמצעות תעודת זהות ביומטרית – רק תעודת הזהות הביומטרית, ויש אפשרות להוסיף גם כרטיס אשראי, למי שאין דרכון.

רעות אופק: מדובר – מזינים את פרטי כרטיס האשראי.

רעות אופק: הם לא הולכים לשום מקום; הם הולכים אך ורק לצורך מאוד נקודתי של אימות זהות – לא לשימוש בו, אלא רק עושים עסקה סכום 0 כדי לוודא שהאדם שעושה שימוש באשראי אכן האשראי שלו.

רעות אופק: כך מגבירים את הוודאות בזהות שלו.

רעות אופק: זה לא שרשות הפטנטים מקבלת גישה לאשראי.

רעות אופק: זה אך ורק רשות התקשוב שאצלה נמצאת המערכת והיא מומחית סייבר, מומחית פרטיות ומומחית כל הגורמים שנועדו לגרום לכך שנישן בלילה טוב יותר.

גבי לסקי: מה עם רשיון נהיגה שיש לו גם מספר נפרד?

רעות אופק: רשיון נהיגה הוא לא אחד מאמצעי האימות.

רעות אופק: גורמי המקצוע הם אלה שעושים בחינה דקדקנית של כל אמצעי ואמצעי, ובוחרים באמצעים שהם הכי חזקים, שהמאגר שלהם פותח בצורה הטובה ביתר ושיש ממשק בינם לגורם שמנהל את המאגר.

גבי לסקי: איך יש ממשק של הממשלה עם כרטיסי האשראי של האזרחים?

גבי לסקי: וגם אם עושים סכום 0 – אני בטוחה שאנשים ברשות הפטנטים לא הולכים, אבל אם עושים עסקת סכום 0, זה פתוח לטעויות.

גלעד קריב: לא נעמיס על הדיון בתקנות האלה את כל העניין, אבל מה שחברת הכנסת לסקי – ואני מצטרף אליה – אומרים, שהנושא זה צריך בחינה יותר רחבה.

גלעד קריב: גם בהיבט הנורמטיבי.

גלעד קריב: כי מה שאת מתארת זה יצירת רשות ממשלתית שטוב מאוד שקיימת – כולנו רוצים לעבור לעידן של דיגיטציה, ואנחנו מגבים כמובן את מדיניות הממשלה – אבל על פניו פעילות של כזו רשות שעוסקת בפרטיו של האזרח, בהזדהותו, שהיא בהגדרה מערכת שיותר ויותר תצבור פרטים – אי-אפשר להשאיר אותה לחקיקה הקיימת של הגנת הפרטיות ורישום מאגרי מידע שכולנו יודעים שגם החקיקה הזאת היא מחוררת כמסננת, ויש לטפל בה.

גלעד קריב: חייבת להיות לתהליך כל כך חשוב של דיגיטציית השירות הממשלתי והשירותים הציבוריים לאזרח חייבת להיות הסדרה – לדעתי ברמת חקיקה ראשית אבל לכל הפחות ברמת דחיקה.

גלעד קריב: זה לא הגיוני שמערכת כזאת עובדת שלא מכוח הסדר ראשוני של המחוקק.

גלעד קריב: עו"ד לסקי בצדק האירה את ההיבט של הפרטיות שמעסיק את כולנו אבל יש פה עוד הרבה מאוד היבטים.

גלעד קריב: עצם הסמכות לדרישה מהאזרח להזדהות בדרך כזו חייבת להיות מעוגנת בהסדר נורמטיבי.

גלעד קריב: התחושה היא שנצטרך לעסוק בנושא הזה ביריעה יותר רחבה ונקבע על זה דיון, על כל ההסדרה של תהליך הדיגיטציה.

גלעד קריב: כרגע אני מבין – בהמשך לשאלת עו"ד לסקי – האם יש היום יותר משני אמצעי הזדהות?

גלעד קריב: כרגע הזכר תעודת זהות ביומטרית, שלא לכל אזרחי ישראל יש, וכחלקם שמחים שאין להם.

רעות אופק: עד 2022 לכל האזרחים יהיה.

גלעד קריב: גם בזה נצטרך לדון, והדבר השני הוא כרטיס אשראי.

גלעד קריב: האם יש עוד אמצעים?

גלעד קריב: כי נכון לרגע זה יש קבוצת אזרחים לא מבוטלת שאין לה אחד משני הדברים האלה.

גלעד קריב: אני מניח שיש אזרחים שאין להם לא את זה ולא את זה.

גלעד קריב: אולי הם לא קהל היעד המרכזי של הרשות לפטנטים, אבל אם מדברים על תהליך ההזדהות – מה קורה עם אזרחים שאין להם כרטיס אשראי בתהליך ההזדהות למול הממשלה היום?

רעות אופק: רשות התקשור עובדת כל העת על הוספת פרטי אימות מהימנים, ואני אברר במקביל אם נוספו מאז עוד אמצעים.

גלעד קריב: בדיון שנקבע על העניין הזה זו תהיה שאלת מפתח.

גלעד קריב: שוב - לא נעכב את עניין תקנות הפטנטים – חשוב להתקדם עם זה.

גלעד קריב: ככל שיש קבוצת אזרחים במדינת ישראל שאין בידה אחד מהפרטים הנדרשים, כך צריך לשקול יותר במסורה את השימוש בהזדהות הדיגיטלית.

גלעד קריב: וזו בדיוק השאלה מי הגורם המפקח.

גבי לסקי: אני נגד שלמדינה יהיה רישום של מספר כרטיס אשראי.

גלעד קריב: כיוון שזה כבר קיים היום, בחלק גדול מהשיורתים בתקופת הקורונה זה מה שקרה - ואנחנו לא עוסקים פה בהסדר.

גלעד קריב: כמובן אמליץ לאשר את התקנות, אבל בכפוף לאמירה שאנחנו בקרוב מאוד נקיים דיון כללי במדיניות הזו.

גלעד קריב: גם הייתי מצפה מנציג הרשות להגנת הפרטיות להיות בדיון הזה.

גלעד קריב: זה שהם לא נמצאים אולי מעיד על שאלת המעורבות שלהם בכל תהליך של הרחבה של השימוש בכלי.

גלעד קריב: שוב – נקיים על זה דיון, הערה של היועצת המשפטית ונעבור לפרטי ההסדר, כי תוך 25 דקות נסיים בהצבעה.

ניצן רוזנברג: רק רציתי להעיר לגבי מה שאמרת לגבי המעבר לשימוש באמצעים דיגיטליים – אני לא מכירה את כל התחום, אבל לפחות בתום הפטנטים, בתיקון שעשינו ב-2015 או 2016 עד אז כל ההגשות לרשות הפטנטים היו בנייר.

ניצן רוזנברג: הם עשו מעבר להזדהות באמצעות כרטיס חכם.

ניצן רוזנברג: אבל לא חובה להשתמש בכרטיס החכם.

ניצן רוזנברג: עדיין הם אפשרו להמשיך את ההגשה בנייר למי שזה מתאים לו למעט עשו איזון – יש אוכלוסיות מסוימות – עורכי דין או עורכי פטנטים, גורמים מקצועיים מסוימים, שהם כן חייבם להגיש באופן אלקטרוני.

גלעד קריב: בעיניי היא הנותנת.

גלעד קריב: את העקרונות האלה של האם אתה חייב למשל להשאיר אמצעי שאינו אלקטרוני – זה הסדרים נורמטיביים ברמה הראשונה.

גלעד קריב: זה המחוקק צריך לקבוע את אותם פרמטרים.

גלעד קריב: כמו שהמחוק צריך לקבוע שקיים מנגנון פיקוח לכל הפחות בתקנות.

גלעד קריב: לא יכול להיות שהשאלה הזאת נותרת להכרעה – מה שהתקנות האלה משקפות עד התיקון שלכם, שהכניס את השר כגורם, אבל יכול להיות שזה לא קיים בתקנות אחרות – חייבת להיות פה האחדה – מי הגורם שמחליט?

גלעד קריב: האם כל גורם מינהלי הוא זה שמחליט על מעבר לדרגה כזו או אחרת?

גלעד קריב: אני לא רוצה להיכנס לדיון, אנו צריכים להיות קונקרטיים, אבל אלה דברים שנדון בהם בקרוב כי זה סוגיה גדולה.

גלעד קריב: משרד המשפטים – נעבור להיבטים היותר קונקרטיים.

אילת פלדמן: ההגשה המקוונת היא אחת משתי אפשרויות.

אילת פלדמן: למבקשים פרטיים ניתנת האפשרות להגיש בקשות לפטנט בנייר – לא באמצעים אלקטרוניים.

אילת פלדמן: הם יכולים לבחור להגיש בצורה מקוונת.

אילת פלדמן: עד היום באמצעות כרטיס חכם או בעקבות התיקון יוכל גם באמצעות מערכת ההזדהות הממשלתית, ואכן, כפי שניצן ציינה, לבאי כוח, גורמים מייצגים יש חובה להגיש באופן מקוון, מתוך ההנחה שיש להם כרטיס חכם – לעורכי דין יש כרטיס חכם - וגם תאגידים, שמי שפועל מטעמם, הם גם צריכים להגיש בצורה מקוונת.

אילת פלדמן: אם אני חוזרת לשאלות שעומר העלה – שאלתו הראשונה היתה בעניין רמת הוודאות המתאימה להזדהות בתחום הפטנטים.

אילת פלדמן: אנו כאן מדברים על הזדהות לצורך הגשת מסמכים לתוך תיק הבקשה.

אילת פלדמן: המערכת הזו לא מאפשרת גישה למסמכים עצמם, לכן אנו חושבים שרמת ההזדהות הזו היא מספיקה.

אילת פלדמן: כמובן מסמכים ברשות הפטנטים הם סודיים עד נקודת זמן מסוימת.

אילת פלדמן: אם אני מפשטת את זה - שנה וחצי לאחר הגשת הבקשה, ולאחר מכן המסמכים פתוחים לעיון הציבור באתר החיפוש של הפטנטים - כך לפי החוק.

אילת פלדמן: כמובן בזמן הראשוני המסמכים חסויים, וכאמור מערכת ההגשה לא נותנת גישה לתיקים עצמם.

אילת פלדמן: בנושא השני של עיגון סטנדרט ההזדהות בתקנות - כפי שאמרתי, ההצעה של הייעוץ המשפטי מקובלת עלינו, כך שנקבע סטנדרט הזדהות של רמת ודאות גבוהה, וגם ניתן אפשרות לשר לקבוע אמצעי זיהוי נוספים.

אילת פלדמן: מייד נגיע לנוסח עצמו.

אילת פלדמן: בהקשר הזה אציין שבהגדרה הראשונה של הזדהות אלקטרונית, שמוגדרת באמצעות אימות רב גורמים שיש בו שני פרטי אימות לפחות – נכלל היום הן הזדהות באמצאות כרטיס חכם והן הזדהות באמצעות מערכת ההזדהות הממשלתית, לכן כשהתקנות האלה ייכנסו לתוקף, נוכל לאפשר את שני אמצעי ההזדהות האלה.

אילת פלדמן: הסעיף השני, שמאפשר לשר להרחיב, נותן לנו את הגמישות להוסיף אמצעים חדשים ככל שיפותחו ובלבד שהם שומרים על רמת הוודאות שהתקנות קובעות.

אילת פלדמן: בשאלה האחרונה, של יום התחילה המבוקש – כמובן צריך לתקן.

אילת פלדמן: התקנות האלה חיכו הרבה זמן – לא אצלכם.

אילת פלדמן: אצלכם מאוד מהר, אני חייבת להרים לוועדה – אנחנו מאוד שמחים, כי זה שירות יותר טוב לציבור.

אילת פלדמן: אז יום התחילה יהיה חודש מיום פרסומו.

גלעד קריב: האם יש מישהו שמעוניין עוד להתייחס לנושא?

גלעד קריב: אם הנוסח מוסכם – לחברת הכנסת לסקי יש הנוסח המשולב?

גלעד קריב: אני חוזר ואומר – אנחנו נקיים דיון יותר מעמיק בסוגיה של מדיניות הדיגיטציה.

גבי לסקי: האמת שגם בענייני פטנטים – זה לוקח יותר מדי זמן לאשר פטנטים.

גבי לסקי: גם זה מפריע.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: גם בזה אפשר לדון.

גלעד קריב: נתחיל עם נושא ההזדהות.

גלעד קריב: איך שנגמרת הקורונה ניכנס למגוון נושאים.

אילת פלדמן: נשמח לקידום נושאי קניין רוחני בוועדה.

גלעד קריב: יש דרך מאוד פשוטה לממשלה לקדם דיונים בוועדה - לכתוב הצעות חוק, תקנות.

אילת פלדמן: יש בקנה.

גלעד קריב: אולי חברת הכנסת גבי לסקי תעמוד בראש ועדת משנה לענייני פטנטים.

גלעד קריב: נושא הקניין הרוחני הוא קריטי, חשוב, מורכב, ונשמח לסייע בקידום ההגנה על הקניין הרוחני בישראל.

גלעד קריב: עומר, תתכבד בקריאת התקנות?

עומר עשת: רק אעיר הערה לפני – השינוי שעשינו, גם הנוסח המוצע על-ידינו הוא יוצר איזון ביניים בין מה שהממשלה הציעה למציאות שהיום.

עומר עשת: המציאות היום אמרה שהשר מאשר את אמצעי באישור הוועדה, ועכשיו אנחנו מורידים את זה רק לרמת אישור של השר.

עומר עשת: צריך לציין את זה לפרוטוקול.

גלעד קריב: זו אמירה חשובה.

גלעד קריב: במצב הנוכחי שממילא אין מדרג, אין כלי נורמטיבי לטפל בעניין הזה.

ניצן רוזנברג: היום זה קבוע בתקנות.

ניצן רוזנברג: היום כתוב לך קונקרטית שתעודה אלקטרונית, שהיא האמצעי - הקביעה הזאת נעשתה על-ידי השר באישור ועדת חוקה.

ניצן רוזנברג: האופציה השנייה שאנו מוסיפים פה נותנת את האפשרות להוסיף עוד אמצעים כאלה, ואנחנו מורידים את הצורך לקבוע אותם במפורש בתקנות, זאת אומרת שהשר יכול לקבוע את זה בלי להביא את זה לאישור הוועדה.

ניצן רוזנברג: כן יש פה הפחתה ברמת הפיקוח הפרלמנטרי.

גבי לסקי: למה להוריד?

גבי לסקי: כרטיס אשראי – אם היו שואלים אותי, אני לא יודעת אם זה היה עובר.

גבי לסקי: אני לא חושב שהשר – אם זה אמצעים, אפשר לקבוע שמאמצעים מסוימים הוא יכול להחליט מה בא לו, אבל באופן כללי אני לא יודעת.

גבי לסקי: אני לא חושבת שצריך להוריד את הפיקוח הפרלמנטרי על הגנת הפרטיות.

גלעד קריב: אבל זה לא מוסדר פה.

גבי לסקי: אם הוא רוצה להוסיף עכשיו, נניח, כרטיס אשראי – צריך להביא לוועדה והוועדה צריכה לאשר.

גבי לסקי: היום לפי התקנות הוא כן צריך להביא את זה.

גבי לסקי: התקנות אומרות: הוא לא צריך להביא את זה לפה.

גבי לסקי: אני לא חושבת שצריך להוריד את זה.

ניצן רוזנברג: היום אין אפשרות לעשות את ההזדהות הזאת שהיא לא באמצעות כרטיס, תעודה אלקטרונית.

ניצן רוזנברג: אם הוא רוצה להוסיף פרט של כרטיס אשראי – לא.

ניצן רוזנברג: גם אם אנחנו לא מוסיפים את האמצעי שמאפשר לו להוסיף עוד - עדיין זה שאנחנו מאפשרים לו לקבוע אמצעי זיהוי אלקטרוני הכולל אימות רב-גורמים ובו שני פרטי אימות – מהם אותם פרטי אימות – עדיין הם קובעים אותם.

גבי לסקי: לא צריך לעשות עבודה יותר מסורבלת, אבל את האמצעים עצמם- -

גלעד קריב: גבי, אני חושב שיש פה שיפור מבחינתנו למול התקנות המקוריות שהמדינה מבקשת במובן הזה שכרגע הרשות היא זו שקובעת – אפילו אין אמירה נורמטיבית שהרשות כפופה להוראות הכלליות של הממשלה לגבי מה זה הזדהות בוודאות גבוהה.

גלעד קריב: אני רוצה להציע, בכפוף לאמירה המאוד ברורה שלנו, שתהיה קונקרטית מהר מאוד לדיון כללי בנושא הזה – ויכול להיות, שוב, אני חושב שתחום הפטנטים הוא מצומצם היקף שנוגע לאוכלוסיות מסוימות שמגישות את הפטנטים.

גלעד קריב: אני חושב שאם היו מביאים לנו תקנות שאפקט הרוחב שלהן הוא יותר גדול, בהחלט צריך לדבר על מה שחברת הכנסת לסקי מעלה.

גלעד קריב: איך מוודאים שוועדת החוקה עושה פיקוח פרלמנטרי- -

גבי לסקי: אם רוצים להרחיב את השימוש במערכת, ואם אנחנו כבר היום נותנים גושפנקא לשר- -

גלעד קריב: כבר היום בהרבה תחומים הסיפור של כרטיס האשראי עובד.

גלעד קריב: בעיניי זה שיפור של המצב כי מחר אפילו – כרגע לא צריך לפרסם מה האמצעים האלה ברשומות.

ניצן רוזנברג: פשוט כרגע המצב הוא שיש רק תעודה אלקטרונית.

גלעד קריב: זה לגבי תחום הפטנטים.

גבי לסקי: אבל אנחנו מסתכלים, מה יהיו ההשלכות של אותה מערכת.

גלעד קריב: אני מציע לא לעכב את הטיפול.

גלעד קריב: אם היה פה הסדר ראשוני פורץ דרך, שבשום תחום אחר לא היה השימוש בכרטיסי אשראי, היינו צריכים לומר: יש פה פריצה לתחום חדש – בוא נעצור.

גלעד קריב: כיון שזה לא המצב לצערי – אני אומר לצערי כי הוא לא מוסדר.

גלעד קריב: יכול להיות שישכנעו אותנו שכן פרטי כרטיסי האשראי ממילא קיימות במערכות סליקה.

גלעד קריב: לא יודע.

גלעד קריב: אני לא בקי מספיק.

גלעד קריב: אם זה היה הסדר ראשון מסוגו, אני מסכים.

גלעד קריב: כיוון שזה לא המצב, והתחום הוא קונקרטי, אציע, חברת הכנסת לסקי, שנלך לאשר את התקנות האלה כדי לא לתקוע את התחום, אבל שוב – אנחנו בהידיינות עם הנהלת הוועדה ועם הייעוץ המשפטי מהר מאוד נקבע כאן דיון רוחב בנושא הזה.

גלעד קריב: בעיניי הקורונה מאוד מאיצה את הנושא הזה, ויש לחשוב עליו.

גלעד קריב: בעיניי בלי הסדרה נורמטיבית לתחום הזה, קשה מאוד להתקדם הלאה.

גלעד קריב: עצם העובדה שאנחנו דנים פה - את כל הדיון הזה העמסנו על תקנות הפטנטים - רק מראה כמה כל הסיפור הזה לא מוסדר בהסדרה נורמטיבית בנויה לתלפיות, ואם כבר יש מדיניות ממשלתית, התרגום שלה להסדרים נורמטיביים – זה לא שצריך לעשות פה את פעולת המחשב.

גלעד קריב: יש גם הבנות בין-לאומיות או אפילו יותר מהבנות בין-לאומיות וגם מדיניות ממשלתית בת כמה שנים.

גלעד קריב: תרגמו את זה לחוק, להסדר ראשוני, ותקבעו שם מה בתקנות, מה לא בתקנות.

גלעד קריב: אחרת חברת הכנסת לסקי תגיש הצעת חוק פרטית – אני לא בטוח שתאהבו את ההגדרות שם.

גלעד קריב: ניגש להקראה, בבקשה.

עומר עשת: אקריא את התקנות.

עומר עשת: אציין מתי אנחנו מדברים על השינויים המוצעים שלנו.

עומר עשת: יש גם כמה שינויים שהוספנו בכתב יד בהסכמה עם משרד המשפטים הבוקר.

עומר עשת: הכול אציין לפני.

עומר עשת: תקנות הפטנטים (נוהלי הרשות, סדרי הדין, מסמכים ואגרות) (תיקון), התשפ"א–2021.

עומר עשת: בתוקף סמכותי לפי סעיף 194 לחוק הפטנטים, התשכ"ז–1967, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

עומר עשת: בתקנות הפטנטים (נוהלי הרשות, סדרי הדין, מסמכים ואגרות), התשכ"ח–1968 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1 – (1) אחרי ההגדרה "הגשה בנייר" יבוא: ""הזדהות אלקטרונית" – הזדהות ברמת ודאות גבוהה, תוך שימוש באמצעי אלקטרוני – עכשיו זו תוספת שלנו - שהוא אחד מאלה: (1) אמצעי זיהוי אלקטרוני הכולל אימות רב-גורמים, ובו שני פרטי אימות לפחות; לעניין זה, "פרט אימות" – פרט ייחודי שנועד לאמת זהות; (2) אמצעי זיהוי אלקטרוני אישי אחר שאישר השר, שההזדהות באמצעותו היא ברמת ודאות שלא תפחת מרמת הוודאות כאמור בפסקה (1); הודעה על אישור אמצעי אלקטרוני כאמור תפורסם בידי השר ברשומות, ורשימת אמצעי הזיהוי האלקטרוניים תפורסם באתר האינטרנט של הרשות.

עומר עשת: " (2) ההגדרה "תעודה אלקטרונית" – תימחק.

עומר עשת: תיקון תקנה 11ב 2.

עומר עשת: בתקנה 11ב(א) לתקנות העיקריות, במקום "תעודה אלקטרונית" יבוא "הזדהות אלקטרונית".

עומר עשת: תחילה ותחולה 3.

עומר עשת: תחילתן של תקנות אלה – בהתאם להסכמה שהיתה עכשיו עם משרד המשפטים - חודש מיום פרסומן (להלן – יום התחילה), והן יחולו על כל – זאת תוספת שלנו - בקשה, הודעה או מסמך אחר.

עומר עשת: אנחנו מוחקים את המילה "המסמכים" - שנדרשת הזדהות בעת הגשתם לפי התקנות העיקריות, המוגשים לרשות מיום התחילה ואילך.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להצבעה על התקנות בכפוף לכל מה שאמרנו בדיון לגבי ההמשך.

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: הצבעה בעד התקנות – פה אחד התקנות אושרו.

גלעד קריב: פה אחד, התקנות אושרו.

גלעד קריב: עומר, ברכות נאמנות על כל הדברים.

גלעד קריב: כיוון שאנחנו לא במליאה, אצלנו מותר למחוא כפיים.

גלעד קריב: שיהיה לכם בהצלחה.

גלעד קריב: תודה רבה, הישיבה נעולה.