ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 26, 2021-07-20 10:00

גלעד קריב: בוקר טוב לכולם.

גלעד קריב: ברוכים הנמצאים, ברוכות הנמצאות אתנו.

גלעד קריב: אנחנו פותחים דיון מעקב אחרי פעילות מינהלת האכיפה עם המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל הפועלת מכוח חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020.

גלעד קריב: זהו דיון מעקב שמתחייב מכוח חובת הדיווח של מינהלת האכיפה לוועדת החוקה.

גלעד קריב: מטבע הדברים, העובדה שאנחנו נמצאים בתחילתו או בעיצומו של גל תחלואה חדשה מעניקה לדיון הזה משנה חשיבות.

גלעד קריב: אנחנו הודענו במסגרת הדיון להארכת חוק הסמכויות בחמישה חודשים שאנחנו מתכוונים בתקופה הזאת לקיים סדרת דיוני מעקב – גם דיונים שמתחייבים מכוח החוק עצמו, וגם דיונים אחרי פעולת משרד הבריאות בהתקנת החוק, ואנחנו מקווים שלמרות עומס העניינים שקשור בגל התחלואה הנוכחי, משרד הבריאות שוקד על התקנת חוק מאוזן ומידתי יותר, שיגיע במהרה בימינו לשולחננו.

גלעד קריב: אנחנו נזכיר מי נמצאים אתנו – חבר הכנסת מקלב וחבר הכנסת רוטמן, בוקר טוב, ברוכים הבאים.

אורי מקלב: אולי כדאי לציין שאנחנו מכבדים אותם, אבל יש יום עיון לחברי הכנסת.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: נכון, נכון.

גלעד קריב: הערה חשובה.

גלעד קריב: חלק לא מבוטל מחברי וחברות הוועדה הם חברים חדשים בכנסת שנכנסו אחרי מועד ההשבעה, ולכן הם נמצאים היום ביום עיון, אבל יש פה נציגות של האופוזיציה והקואליציה כאחד.

אורי מקלב: יצרנו 20 חברי כנסת חדשים, זה לא דבר של מה בכך.

גלעד קריב: לא אנחנו יצרנו אותם, אזרחי ואזרחיות ישראל.

גלעד קריב: אזרחי ואזרחיות ישראל יצרנו אותם, והם חברי וחברות כנסת כדין, מעמדם דומה למעמדנו ולמעמד כל אחד מחברי וחברות הבית האחרים.

שמחה רוטמן: מה אמרת לי אתמול על סדרי הדיון פה?

שמחה רוטמן: אתה חייב לי הסבר, אמרת לי שביקרתי את סדרי הדיון שלך.

גלעד קריב: על זה אנחנו נדבר אחר כך במסדרון.

גלעד קריב: מסתבר שאפילו בדיחות צד בינך לביני הופכות להיות כותרות ראשיות - -

שמחה רוטמן: על זה אני בונה.

גלעד קריב: - - בכל מיני אתרים בעלי רמת עיתונאית גבוהה.

אורי מקלב: אתה תתרגל גם שמה שלא אמרת מפורסם.

גלעד קריב: אני לא מוטרד מהעניין.

גלעד קריב: נמצאים אתנו נציגי המשרד לביטחון פנים – אנחנו תמיד מקפידים להזכיר את מי שטרח ובא עד לכאן: צביקה חסיד, שהוא סגן ראש מינהלת האכיפה הארצית בנושא הקורונה במשטרת ישראל.

גלעד קריב: אולג גולנד, קצין המבצעים של מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: אורי בוצ'ומינסקי, יועמ"ש מינהלת האכיפה של הקורונה.

גלעד קריב: שבתי גרברצ'יק.

גלעד קריב: תודה לנציגי המשרד לביטחון פנים.

גלעד קריב: נציגות משרד הבריאות: אילנה גנס, ראש מטה בריאות הציבור ועורכת הדין טל וינר שילה.

גלעד קריב: נציגות משרד המשפטים: עורכת הדין יפעת רווה, עורכת הדין גבריאלה פיסמן, ועורכת הדין עירית ויסבלום מהלשכה המשפטית של רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: תודה רבה לכל מי שהגיע.

גלעד קריב: אם יהיו דוברים שמשתתפים באמצעות הזום, הם יציגו את עצמם כאשר הם יבקשו את רשות הדיבור.

גלעד קריב: סדר הדברים הוא כדלקמן: אנחנו נבקש, כהרגלנו, מהיועצת המשפטית להציג בעיקרי דברים את המסגרת הנורמטיבית שאליה אנחנו מתייחסים, ואז ההצגה המרכזית היא של מינהלת האכיפה, המשטרה והמשרד לביטחון פנים.

גלעד קריב: אחרי ההצגה הזו נזמין משרדי ממשלה נוספים להתייחס, ואז כמובן התייחסויות של חברי הכנסת ושל נציגים נוספים שבדיון.

גלעד קריב: כמובן שמינהלת האכיפה תוזמן להגיב לדברים שעלו בסבב ההתייחסויות.

גלעד קריב: אנחנו עוברים אליך.

ניצן רוזנבאום: תודה.

ניצן רוזנבאום: בוקר טוב.

ניצן רוזנבאום: כמה דברים שרציתי להגיד באופן כללי, וכמה סעיפי חוק שהייתי שמחה שיהיו על השולחן כשאנחנו דנים בנושא של עבירות הקורונה.

ניצן רוזנבאום: עבירות הקורונה הן קבועות.

ניצן רוזנבאום: חלק מהעבירות, חלק מצומצם, קבוע בתוך חוק המסגרת, חוק הקורונה ומרבית העבירות נקבעות בתקנות.

ניצן רוזנבאום: הממשלה קיבלה הסכמה לקבוע בתקנות עבירות פליליות.

ניצן רוזנבאום: החוק קובע את המסגרת של הדבר הזה, למשל העונש יכול להיות רק עונש של קנס.

ניצן רוזנבאום: הסכום של הקנס הוא תחום, הוא בין 500 שקלים לבין 10,000 שקלים לפי איזשהו מדרג של חומרה של העבירות.

ניצן רוזנבאום: אין רישום פלילי על העבירות המנויות של חוק הקורונה.

ניצן רוזנבאום: החוק מגדיר אילו גורמי אכיפה יכולים לקבל סמכויות של אכיפה כלפי העבירות של הקורונה.

ניצן רוזנבאום: ברמת העיקרון, התפיסה הכללית של החוק הייתה שהמשטרה היא גורם האכיפה המרכזי במדינת ישראל, והוסיפו לכאן גם סמכויות נוספות שניתן לתת למפקחים שהם עובדי המדינה ולפקחים של רשויות מקומיות מאחר שסברו שהיקף המשימות יהיה מאוד גדול ויצטרכו להשתמש בכל סדר הכוחות שאפשר להשתמש בו.

ניצן רוזנבאום: גם סמכויות האכיפה זה משהו שהוסדר במסגרת החוק.

ניצן רוזנבאום: יש שלוש דרגות, וכשהממשלה קובעת את התקנות, היא צריכה לעשות את האיזון הפרטני לגבי כל עבירה ועבירה שהיא קובעת ולהגיד איזה גורם אוכף אותה, איזה סוג של סמכויות אכיפה ניתנות לו.

ניצן רוזנבאום: זה משהו שאנחנו עושים עליו פיקוח כשאנחנו מקבלים את סט התקנות הקונקרטי של כל עבירה.

ניצן רוזנבאום: מה חשוב להבין לגבי עבירות הקורונה?

ניצן רוזנבאום: אני חושבת שהדבר המרכזי שמעלה את האתגרים העיקריים הוא שאלו לא עבירות פליליות במובן הרגיל שלהן.

ניצן רוזנבאום: זאת אומרת, זו לא גניבה, אלו לא פשעים שקל לך מאוד לראות את ההתנהגות העבריינית.

ניצן רוזנבאום: להיפך, זו התנהגות מאוד רגילה – הבן אדם יוצא מהבית בכל יום, הוא הולך לעבודה, ופתאום הדברים האלה הם אסורים, וזה משהו שמעלה המון אתגרים.

ניצן רוזנבאום: מעבר לעניין הזה שאלו לא פעילויות עברייניות, העבירות של הקורונה יכולות להגביל המון זכויות, ואני חושבת שהשנה האחרונה הייתה דוגמה מצוינת לזה: חופש תנועה, חופש עיסוק, חופש ביטוי, וכיוצא בזה.

ניצן רוזנבאום: העבירות הן משתנות כל הזמן, והן נאכפות על ידי סוגים שונים של גורמים, אבל הן אמורות לחול באופן אחיד על כל המדינה.

ניצן רוזנבאום: כל הדבר הזה מעלה סל של אתגרים משמעותיים.

ניצן רוזנבאום: אני חושבת שאם הייתי צריכה לציין שניים מהם – אחד זה הנושא ההסברתי, איך מסבירים לציבור את הדבר הזה, איך מסבירים לאנשים מה מותר ומה אסור.

ניצן רוזנבאום: אני חושבת שאפשר בהחלט להתייחס לזה גם במסגרת הפיקוח של הוועדה היום.

ניצן רוזנבאום: הדבר השני הוא הנושא של אחידות האכיפה – איך קובעים את המדיניות של האכיפה, איך מוודאים שכל הסוגים השונים של הגורמים האוכפים עושים את זה באופן אחיד.

ניצן רוזנבאום: אני רק אציין לסיום שני סעיפים חשובים בחוק הקורונה שמתייחסים לשני הנושאים האלה.

ניצן רוזנבאום: סעיף אחד הוא סעיף 5, יש לכם אותו במסמך ההכנה בעמוד האחרון.

ניצן רוזנבאום: הסעיף הזה בא לתת מענה לקושי הזה שתיארתי, שאלו עבירות שקשה לדעת שזו התנהגות שהיא אסורה.

ניצן רוזנבאום: לכן החוק כבר קבע שאם הממשלה מתקינה תקנות, היא צריכה לפרסם גם את העיקרים של התקנות לציבור באופן בהיר ונגיש המותאם לקבוצות השונות באוכלוסייה, לרבות בשפה הערבית.

ניצן רוזנבאום: לגבי העבירות נקבע במפורש שצריך בתוך הפרסום הזה לכלול את עיקרי העבירות שבתוקף באותה עת באופן מרוכז, ואם נקבע להן קנס מינהלי, את סכום הקנס ואת הגורם המוסמך.

ניצן רוזנבאום: הוועדה רוצה לשמוע איך הדבר הזה – לפקח על איך ההוראות של החוק הזה מקוימות היום בפועל.

ניצן רוזנבאום: הסעיף השני שהיה חשוב לי לציין מתוך חוק הקורונה הוא סעיף 28ב.

ניצן רוזנבאום: זה הסעיף המרכזי שהקים את מינהלת האכיפה.

ניצן רוזנבאום: החוק רצה להתייחס לסוגיה הזאת, שצריך לקחת את הנושא של אכיפת הוראות הקורונה ולהקים גוף שיתכלל את כל האירוע הזה.

ניצן רוזנבאום: הסעיף קובע כמה הוראות שהייתי שמחה לשמוע עכשיו בדיון הפיקוח איך הדברים האלה מתנהלים בפועל.

ניצן רוזנבאום: דבר ראשון, ההקמה של המינהלת קבעה למינהלת שלוש סמכויות עיקריות.

ניצן רוזנבאום: סמכות מרכזית היא הנושא של קביעת מדיניות האכיפה.

ניצן רוזנבאום: סעיף 28ב(א) אומר שהמדיניות הזו צריכה להיקבע בהתייעצות עם משרד הבריאות, ובהתחשב גם בצורך באכיפה כלל ארצית לפי אמות מידה שוויוניות, בשים לב לצורך בקביעת תנאים לאכיפה כלפי אוכלוסיות מיוחדות.

ניצן רוזנבאום: מדובר פה במפורש על אנשים עם מוגבלות וקטינים ומעניין לשמוע מה התנאים המיוחדים שנקבעו בהקשר הזה, וגם באפשרות להימנע מהטלת קנס בהתאם לנסיבות העניין, שזה משהו שלוועדה שחוקקה את החוק הזה היה מאוד חשוב.

ניצן רוזנבאום: זה לא היה בנוסח המקורי, וזה נכנס במסגרת דיוני הוועדה.

ניצן רוזנבאום: רצו לכתוב שצריך במקרים כאלה של עבירות קורונה, בגלל הייחוד שלהן, לא לתת ישר את הקנס, אלא לעשות סוג של מנגנון התראה.

ניצן רוזנבאום: אבל זה לא נכנס בצורה מאוד מאוד מפורשת, אלא נתנו כאן אפשרות להתייחס לזה והשאלה היא אם הם עושים את זה ואיך הם עושים את זה.

ניצן רוזנבאום: חוץ מזה, המינהלת קיבלה סמכויות חשובות נוספות, שזו הנחייה של הגורמים המוסמכים.

ניצן רוזנבאום: בדיון פיקוח כזה מעניין לשמוע איך הם עושים את זה, וגם הנושא של הכשרות, מאחר שמדובר בגורמים שונים שצריכים לאכוף באופן אחיד ושוויוני, אז מעניין לשמוע איך זה נעשה.

ניצן רוזנבאום: חוץ מכל השאלות המרכזיות, אני לא יודעת אם יהיה לנו זמן להגיע לזה, אבל גם הנושאים של האכיפה הקונקרטית היום, על הנושא של הכניסה מחו"ל.

ניצן רוזנבאום: אם יהיה לנו זמן, זה יהיה מבורך לשמוע.

גלעד קריב: תודה רבה על הצגת הדברים.

גלעד קריב: אנחנו נעבור לדיווח של מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: אני אומר כבר שמבחינתי המטרה של הדיון הזה היא לא רק סקירת מה שנעשה עד כה, אלא גם להבין – משרד לביטחון פנים, המשטרה, מינהלת האכיפה – כיצד אתם רואים את התקופה שאתם נמצאים בעיצומה.

גלעד קריב: אנחנו מבינים שהיו גם החלטות קבינט לגבי ריכוז האחריות בידי המשרד לבט"פ וצעדים נוספים.

גלעד קריב: נשמח כמובן גם להתייחסות לאתגרים שניצבים בפנינו בתקופה הזו.

גלעד קריב: בבקשה.

צביקה חסיד: בוקר טוב לכולם.

צביקה חסיד: אני אתחיל קודם כל בהצגה של קצת נתונים יבשים ואסביר לגבי המינהלת.

צביקה חסיד: אני אומר פה בפתיח, זה לא רק לגבי המינהלת עצמה.

צביקה חסיד: אנחנו נציג פה קצת נתוני עשייה של משטרת ישראל.

צביקה חסיד: משטרת ישראל ממרץ בשנה שעברה נמצאת בחזית האכיפה הלאומית.

צביקה חסיד: בתוך הדבר הזה אנחנו רוצים להציג את העשייה של המשטרה, ויש עשייה לא קטנה בתוך הדבר הזה.

צביקה חסיד: לגבי המצגת הקצרה שנציג פה, נתמקד בעיקר בתפקידי המינהלת, סד"כ האכיפה הרלוונטי שהיה, השותפים שלנו בתוך העשייה, וכמובן נתוני האכיפה הרלוונטיים מהשנה שעברה ועד היום.

צביקה חסיד: אם אנחנו ניכנס פנימה למצגת – המינהלת הוקמה בהחלטת ממשלה ביוני 2020, להקים במסגרת המשרד לבט"פ מינהלת ייעודית שהתפקיד העיקרי שלה הוא לתכלל את כל נושא האכיפה הארצית גם בתוך המשטרה ובגופים האחרים שאוכפים.

צביקה חסיד: אנחנו מדברים גם על פקחי הרשות המקומית וגם על משרדי הממשלה השונים שנרתמו למאמץ.

צביקה חסיד: הייעוד העיקרי – אמרנו – הוא תכלול והאכיפה הלאומית על כלל המשרדים הרלוונטיים והכוונה שלהם.

צביקה חסיד: התפקידים שלנו, של המינהלת, ומה שהוגדר ונמצאים עד היום: לקבוע מדיניות פיקוח ואכיפה ארצית אחידה.

צביקה חסיד: אין מצב שהאכיפה מתבצעת בצורה לא אחידה ולא שוויונית בכלל הגזרות ובכלל השטח הטריטוריאלי שאנחנו אמונים עליו.

צביקה חסיד: הנתון הזה אמור להיות מדויק ואמור להיות מאוד מאוד רלוונטי, בדגש על אכיפה שהיא שוויונית.

צביקה חסיד: עבודה אל מול אוכלוסיות מיוחדות – נתקלנו בזה לא מעט בשנה האחרונה.

צביקה חסיד: התפקיד הנוסף של המינהלת הוא להכווין את הפעילות של האכיפה בהתאם לתמונת המצב של משרד הבריאות, ופה אנחנו מדברים איך אנחנו מקבלים את ההחלטות לגבי הדבר הזה.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שההחלטות לגבי קביעת מדיניות היא לא החלטה בלעדית של משטרת ישראל.

צביקה חסיד: אנחנו גוזרים את ההחלטות וגוזרים את המדיניות מנתוני משרד הבריאות שמתקבלים אצלנו מדי יום ויום.

צביקה חסיד: יש במשרד הבריאות, במגן ישראל, קצין משטרה בדרגת רפ"ק שיושב שם קבוע ומשתתף בדיונים יומיומיים.

צביקה חסיד: מעבר לזה, המשטרה משתתפת לאורך כל השנה בכל הדיונים העיתיים שהיו במל"ל או בכל משרד כזה או אחר שהיה רלוונטי, ועל סמך כלל הנתונים המשטרה, ביחד עם אנשי מקצוע שנמצאים בתוך המשטרה – אני מדבר על יועצים משפטיים, גורמי טכנולוגיה, קציני שטח – עם הדרג הבכיר, קובעים את מיקוד האכיפה בהתאם למה שנדרש, בהתאם לתמונת המצב שאנחנו מקבלים ולא בהתאם לגחמה כזאת או אחרת של מישהו שהחליט.

צביקה חסיד: התפקיד השלישי שלנו בתוך הדבר הזה הוא להנחות ולעשות פיקוח ובקרה לכלל הגופים המוסמכים שאוכפים את הקורונה.

צביקה חסיד: אנחנו מדברים בדגש על יחידות המשטרה הרלוונטיות.

צביקה חסיד: למעשה, המינהלת היא גורם מתכלל, מכווין, מפקח, מבקר, על כלל תחנות המשטרה וכלל שוטרי משטרת ישראל שעוסקים באכיפה.

צביקה חסיד: מעבר לזה, גם פקחי משרדי הממשלה שהיו אתנו בתוך המאמץ וכיום הם לא, וגם פקחי הרשויות המקומיות אתנו בתוך הפיקוח והבקרה, לראות שכל הדבר הזה מתוכלל בצורה נכונה.

צביקה חסיד: הדבר האחרון מבחינתנו בתפקידים הוא נושא ההכשרה.

צביקה חסיד: אני מאמין שניגע בנושא ההכשרה בהמשך, אבל גם ההכשרה של פקחי משרדי הממשלה מתבצעת על ידי המשטרה, הם מופעלים על ידי המשטרה.

צביקה חסיד: אני מאמין שאנחנו ניגע בזה בהמשך.

צביקה חסיד: הכוונת הפעילות שלהם מתבצעת על ידי המשטרה.

צביקה חסיד: היו קורסים והסמכות רלוונטיים לטובת הדבר הזה.

צביקה חסיד: פקחי הרשות המקומית עוברים הכשרה שהמשטרה מלווה אותה באמצעות מרכז השלטון המקומי.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שאנחנו בתוך הלופ הזה, אבל צורת ההפעלה של פקחי הרשות המקומית היא מול ראש הרשות המקומית הספציפית שהם נמצאים בה, אבל כמובן שעם פיקוח ובקרה וועדות אכיפה מקומיות שנמצאות בתוך הדבר הזה לתכלל את כלל הגופים.

צביקה חסיד: עיקרי המדיניות שלנו כרגע בתקופה הזאת – ואני לא הולך אחורה, אני מדבר על מה אנחנו מתמקדים.

צביקה חסיד: אנחנו מתמקדים כרגע בחבי בידוד חו"ל.

צביקה חסיד: זה נמצא בראש סדר העדיפות של משטרת ישראל, וזה עיקר המאמץ שאנחנו עוסקים בו.

צביקה חסיד: הנושא של אי עטית מסיכה נכנס בשבוע האחרון על פי החלטה שאנחנו נעסוק בזה גם.

צביקה חסיד: כרגע ההתמקדות מבחינתנו היא בבקרה, בדגש על חבי בידוד שמגיעים מחו"ל ובנושא של עטית מסיכות.

צביקה חסיד: בעטית מסיכות אני יכול להגיד שגם הרשויות המקומיות נכנסות אתנו בתוך הדבר הזה ואנחנו מתחילים לראות את נתוני האכיפה עולים.

צביקה חסיד: כמובן שיש סייגים בתוך הנושא הזה של האכיפה, אני מאמין שאנחנו ניגע בזה בהמשך כי זו שאלה בנפרד.

צביקה חסיד: כמובן כל הנושא של קטינים – למי נותנים, למי לא נותנים אוכלוסיות מיוחדות, הדבר הזה נמצא, מבוקר ומפוקח על מנת שלא ניכנס לאירוע לא נכון.

צביקה חסיד: בסך הכול אנחנו אוכפים על ציבור נורמטיבי והרגישות של קטינים הייתה לנו לאורך כל השנה במגע כזה או אחר של שוטר מול קטין או אל מול אנשים מוגבלים, ויש פה הנחיות מאוד מאוד ספציפיות לגבי מגע של שוטר ואזרח.

צביקה חסיד: בנושא אכיפת מבודדים של קטינים, אנחנו כן אוכפים, אבל כמובן עם הסבר, עם הורים מעורבים בנושא הזה.

צביקה חסיד: לגבי הסד"כ האוכף, מי נמצא אתנו, מי היה אתנו – ותיכף אני אגיד מי נמצא אתנו ומי היה אתנו.

צביקה חסיד: כרגע יש 240 שוטרים שמ"זים שמחולקים בכל הארץ.

צביקה חסיד: הם מחולקים על פי היגיון של מחוזות שהם פארטו – אני מדבר על מחוז מרכז-תל אביב, שהם הפארטו, ששם עיקר מבודדי חו"ל נמצאים.

צביקה חסיד: מעבר לזה, שוטרי השגרה, שוטרי הסיור, השיטור העירוני, שוטרי התנועה, או כל יחידה מבצעית בתוך אותה תחנה, אותו מרחב, עוסק בזה גם מבחינת אכיפה בהתאם למשימות הנוספות שקיימות בתוך הדבר הזה.

צביקה חסיד: לא רק השמ"זים עוסקים באכיפה, אפשר להגיד שאלו כלל השוטרים בתחנות, עוד פעם, על פי מיקוד ועל פי אזורים גאוגרפיים.

צביקה חסיד: פקחי רשויות – יש לנו בסך הכול - - -

גלעד קריב: השמ"זים עוסקים רק בסוגיית הקורונה?

צביקה חסיד: השמ"זים עוסקים אך ורק בסוגית הקורונה.

גלעד קריב: כלומר, המפקדים בתחנות המקומיות, במרחבים וכולי, לא יכולים לנצל אותם, בהגדרה, למשימות אחרות.

צביקה חסיד: הם הגיעו עם אמצעים רלוונטיים לאכיפה.

צביקה חסיד: מט"חים, ממ"רים, ממ"זים מבינים ומכירים את ההנחיה שהשמ"זים הם אך ורק לטובת אכיפת קורונה והתעסקות בקורונה.

איתמר בן גביר: מה זה אמצעים רלוונטיים לאכיפה, מה זאת אומרת?

איתמר בן גביר: אילו אמצעים?

צביקה חסיד: קיבלו רכבים, הגיעו טאבלטים, הגיעו כל האמצעים הרלוונטיים על מנת לא להכביד על התחנה ולפגוע במשימות הנוספות מעבר לקורונה, כדי לתת להם את השקט המקצועי לעבוד בצורה מאוד מאוד ממוקדת בנושא קורונה בתוך הדבר הזה.

אורי מקלב: יש כללים באכיפה של בידוד?

אורי מקלב: 06:00 בבוקר זו שעה נורמלית לצלצל לאנשים – צא החוצה לראות אותך, כאלה דברים?

אורי מקלב: אלה השעות?

אורי מקלב: איך אתם עושים את האכיפה הזאת?

צביקה חסיד: איך האכיפה מתבצעת?

אורי מקלב: איזה שעות?

אורי מקלב: כלים לאכיפה.

צביקה חסיד: האכיפה מתבצעת בדגש על שתי משמרות – בוקר ומשמרת ערב.

צביקה חסיד: אנחנו לא דופקים לאנשים ב-03:00 לפנות בוקר על בבתים.

צביקה חסיד: לכל מי שעובד בחוץ יש טאבלט.

צביקה חסיד: את כל נתוני המבודדים אנחנו מקבלים בצורה ישירה ממשרד הבריאות.

צביקה חסיד: זו מערכת שמתעדכנת בכל ארבע שעות, שש פעמים ביום.

צביקה חסיד: השוטר שנמצא והולך לאכוף לא צריך לחפש יותר מדי – הוא נכנס לתוך הטאבלט, יש לו מערכת טכנולוגית ספציפית שנותנת לו להבין מי בסדר העדיפות שלו באכיפה באזור הגאוגרפי שהוא נמצא בו, ולפי זה הם הולכים ומבצעים את האכיפה.

אורי מקלב: איך האכיפה – דופקים בבית, מצלצלים?

צביקה חסיד: האכיפה אמורה להיות פרונטלית.

צביקה חסיד: זאת אומרת, אותו שוטר אמור לראות את המבודד, ולהבין שהוא המבודד.

צביקה חסיד: זה אומר שאל מול תעודת הזהות יש גם תמונה של המבודד.

צביקה חסיד: כמובן, אם המבנה הוא בניין רב קומות והבן אדם גר בקומה האחרונה, הם עולים לדלת ודופקים על הדלת.

אורי מקלב: זאת אומרת, אין מקרים שמצלצלים ואומרים לו צא החוצה ב-06:00 בבוקר.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, שנייה.

גלעד קריב: אנחנו נסיים.

גלעד קריב: אתם עוד תגיעו לזה במצגת ואנחנו נמשיך.

גלעד קריב: אנא.

גלעד קריב: בבקשה.

צביקה חסיד: סד"כ אוכף נוסף שנמצא אתנו בתוך המשימות היה בעבר ועכשיו הוא נכנס עוד פעם בעצימות – הפקחים של הרשויות המקומיות.

צביקה חסיד: אני מדבר על 1,491 פקחים מוסמכים שעברו הסמכה בנושא אכיפה, בדגש על מסיכות ועסקים במרחב הציבורי.

צביקה חסיד: אנחנו מדברים בסך הכול על 161 רשויות מתוך 258 רשויות שיש להן פקחים מוסמכים.

צביקה חסיד: אנחנו יודעים שיש היום רשויות שאין להן פקחים רלוונטיים לטובת אכיפה בתוך הדבר הזה.

צביקה חסיד: פה הכניסה של השמ"זים לאותם תאי שטח שאין פקחי רשויות שוטפים בנושא הזה.

צביקה חסיד: עוד גוף שהיה אתנו בעבר וב-1.6 הוא סיים את תפקידו ופוזר – היו אתנו מפקחי משרדי הממשלה.

צביקה חסיד: בשיא היו קרוב ל-260 פקחים שהוסמכו על ידינו, 350 הוכשרו.

צביקה חסיד: אני מדבר בעיקר על פקחים של רשות האוכלוסין ופקחים נוספים ממשרד החקלאות ומקומות נוספים.

צביקה חסיד: זה היה למעשה כוח מאוד מאוד ספציפי, ת"פ תחנה, ת"פ שטח גאוגרפי, שעובד ממוקד בנושא אכיפת מבודדים.

צביקה חסיד: הנתון הזה של המפקחים האלה היום לא קיים, ולמעשה אני יכול להגיד שמי שמפקח היום ומבצע את אכיפה היא רק משטרת ישראל.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שבנושא מבודדים רק משטרת ישראל מבצעת את האכיפה ולא שום גוף אחר.

צביקה חסיד: בנושא אכיפת מסכות במרחב הציבורי ובחללים סגורים, הרשויות המקומיות מתחילות להיכנס, אבל המספרים – אם אפשר להמשיך.

גלעד קריב: שנייה, אני רוצה להבין.

גלעד קריב: נכון לרגע זה, המפקחים של הרשויות המקומיות - - -

צביקה חסיד: נכון לרגע זה אני יכול להגיד שהפקחים של הרשויות המקומיות – הסיפור הזה מתחיל לתפוס עוד פעם נפח.

צביקה חסיד: אני יודע שחיים ביבס הוציא מכתב לכלל ראשי הרשויות להירתם למאמץ האכיפה.

צביקה חסיד: לנו בתוך המינהלת יש בעלי תפקידים רלוונטיים שעיקר התפקיד שלהם הוא לעבוד מול הרשויות.

צביקה חסיד: לדוגמה, יש לנו בעל תפקיד שהתפקיד שלו הוא לעבור בין הרשויות, לעבור בין התחנות הרלוונטיות ולנסות לחבר את הדבר הזה של רשות מול משטרה, ולהדגיש את החשיבות של נושא האכיפה של הפקחים.

צביקה חסיד: זה משהו שמתחיל עוד פעם להיכנס פנימה.

צביקה חסיד: עוד אמצעי של הרשויות המקומיות, שתכירו, מעבר לפקחים, יש לרשויות המקומיות בחלקן שיטור עירוני.

צביקה חסיד: השיטור העירוני הוא לא של המשטרה.

צביקה חסיד: השיטור העירוני הוא גם של ראש הרשות המקומית.

צביקה חסיד: זה אומר שהיום הפקחים של השיטור העירוני בכל הערים שיש ביחד עם השוטרים הכחולים מבצעים אכיפה ואפשר להגיד שהם בתוך הדבר הזה.

צביקה חסיד: כמובן שהיו תקופות שהם היו בעצימות הרבה יותר גבוהה בנושא הזה.

אורי מקלב: אין שם אכיפות עם חיילים?

אורי מקלב: רק - - -

צביקה חסיד: לא, לא, אין אכיפה, אין צה"ל בתוך הנושא הזה, אין פיקוד העורף.

אורי מקלב: לא היה מצב שחייל ושוטר עלו לאוטובוסים ועשו אכיפות?

אורי בוצ'ומינסקי: בחלק מהתקופות של הסגרים היו, אבל החיילים לא עסקו באכיפה, הם רק סייעו לשוטרים.

גבריאלה פיסמן: לחיילים לא ניתנו סמכויות אכיפה, זו הייתה עמדתנו מתחילת המשבר, שלחיילים לא תינתן הסמכות.

אורי מקלב: אבל במחסומים הם היו.

אורי מקלב: היה מצב שחייל היה - - -

צביקה חסיד: היה נקודתי שעשו סגר בבני ברק ואז פיקוד העורף - - -

אורי מקלב: לא, לא, לא.

אורי מקלב: באוטובוסים - - -

גלעד קריב: שיסיים את המצגת.

גבריאלה פיסמן: הם התלוו לשוטרים, אבל לא פעלו - - -

גלעד קריב: חברים, שנייה.

גלעד קריב: נשאלה שאלה, השבתם.

גלעד קריב: אני לא פותח דיונים בתוך ההצגה, אנחנו נסיים.

גלעד קריב: נשאלה שאלה קונקרטית, תינתן תשובה.

אורי מקלב: שאלת הבהרה.

גלעד קריב: אם יש הבהרה, אז בוודאי, אבל אנחנו נסיים את הצגת המצגת ונפתח סבב שאלות.

צביקה חסיד: המבנה הארגוני שהיה עד ה-18 במאי היה שיא האכיפה וזה היה בראש סדר הדחיפות הלאומי, והקורונה הייתה בשיאה.

צביקה חסיד: זה היה מבנה המינהלת, היה בראשות תנ"צ עם מוטת שליטה של לא מעט בעלי תפקידים שעובדים מול משרדי ממשלה, עובדים מול רשויות מקומיות, אנשי מבצעים, - - - ששיחק בתוך הדבר הזה, וכמובן, כל הנציגים הרלוונטיים על מנת לעבוד בעצימות מלאה ולהפעיל את משטרת ישראל בעצימות מלאה.

צביקה חסיד: המבנה הזה טיפה הצטמצם, אם אפשר לעבור לשקף הבא.

צביקה חסיד: הוא הצטמצם בחודש מאי כי הייתה הבנה שנתוני הקורונה דועכים ואפשר טיפה להוריד רגל מהגז.

צביקה חסיד: מוצג בפניכם המבנה הארגוני הקיים כרגע.

צביקה חסיד: לכן הוא מתחיל עוד פעם לגדול ולהתעבות בהתאם למצב התחלואה.

גלעד קריב: שנייה, אם אפשר לחזור לשקופית האחרונה.

גלעד קריב: יש פה פער מאוד דרמטי בין המבנה הארגוני של המינהלת עד אמצע חודש מאי.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים כרגע בתחילתו של גל נוסף.

גלעד קריב: מה הכוונה של המשרד לביטחון פנים ושל המשטרה בעניין שיקום פעילותה של המינהלת?

גלעד קריב: האם ישנה כרגע תוכנית קונקרטית להחזרת המינהלת בטווחי זמן מצומצמים להיקפיה הקודמים?

גלעד קריב: האם יש תוכנית אחרת?

גלעד קריב: האם הנושא הזה רק בדיונים עכשיו?

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שעמדת הפיקוד הבכיר – ואני מכיר את עמדת הפיקוד הבכיר – היא להתחיל להחזיר בצורה מדורגת את המינהלת למבנה המקורי שלה.

צביקה חסיד: החזרה בצורה מדורגת היא בהתאם למה שקורה.

צביקה חסיד: כי המינהלת שהייתה בנויה במערך הקודם הייתה בשיא הקורונה – אנחנו מדברים על סגרים, אנחנו מדברים על כך שאנשים נמצאים בבתים, אנחנו מדברים על מחסומים.

צביקה חסיד: כיום, סתם דוגמה, אין לנו פקחי ממשלה.

צביקה חסיד: אני יכול לשים בעלי תפקידים במינהלת שיתעסקו עם מפקחי ממשלה.

צביקה חסיד: אין לי את מי להכשיר, אין לי עם מי לסנכרן את הפעילות.

צביקה חסיד: הם לא קיימים כרגע.

צביקה חסיד: מי שמתעסק כיום באכיפה הם השוטרים.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול עוד פעם – ואנחנו יודעים שהכול נמצא בשלבי התארגנות – האם קיימת היום תוכנית מגירה עם פרמטרים ברורים שאומרת:

גלעד קריב: במצב כזה וכזה יש צורך בהחזרת פקחי הממשלה, כך צריכה להיראות המינהלת, או שהסיפור חי מיום ליום?

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שזה נמצא על השולחן, זה נמצא גם במשרד לבט"פ.

צביקה חסיד: המשרד לבט"פ קיבל את האחריות לדבר הזה.

צביקה חסיד: אנחנו נמצאים בלא מעט דיונים בשבוע האחרון לגבי הוספת אמצעים נוספים – לדוגמה, אמצעים טכנולוגיים זה משהו שרץ כרגע ונמצא בעבודה.

גלעד קריב: מה פשר החלטת הקבינט על העברת האחריות לבט"פ, זה לא המצב שהיה תמיד?

צביקה חסיד: המצב שהיה קודם, זה היה באחריות משרד הבריאות ולא באחריות המשרד לבט"פ.

צביקה חסיד: היום המשרד לבט"פ קיבל אחריות כללית על כל נושא האכיפה, אחריות מלאה.

צביקה חסיד: אני מדבר גם על אכיפה טכנולוגית, גם על הגופים האחרים.

צביקה חסיד: אני מדבר על רשויות מקומיות, חיבור לרשויות מקומיות, חיבור למשרדי ממשלה.

צביקה חסיד: למעשה, הוא היום המתכלל הלאומי של נושא אכיפה, ואנחנו, משטרת ישראל, הזרוע המבצעת את הדבר הזה.

צביקה חסיד: היום המשרד לבט"פ הוא - - -

גלעד קריב: וזה בניגוד למצב שהיה.

צביקה חסיד: זה בניגוד למצב שזה היה במשרד הבריאות.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: האם במשרד הבט"פ, מלבד המשטרה, יש גוף ביצועי אחר?

צביקה חסיד: במשרד הבט"פ כרגע מקימים גוף ביצועי שאמור לתכלל את כל הזרועות האלה.

צביקה חסיד: אני מדבר על רשויות מקומיות, על משרדי ממשלה, משטרת ישראל, טכנולוגיה.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שהכול בטווחים קצרים, בטווחים מאוד מאוד קצרים כרגע וזה מתבצע וזה בעבודה.

צביקה חסיד: כרגע אין איזה מוצר מוגמר שאני יכול להגיד לך איך זה נמצא במשרד לבט"פ.

צביקה חסיד: אולי יש נציג שלהם שיכול להתייחס לדברים האלה, אבל אני יכול להגיד לך שזה בעבודה על השולחן.

גלעד קריב: אני רק אומר לחבריי בייעוץ המשפטי שאם יש פה איזושהי חלוקה מחודשת בין המשטרה לבין המשרד, צריך לראות שזה הולם את הוראות חוק הסמכויות.

גלעד קריב: כי כרגע בחוק הסמכויות ההגדרה היא משטרת ישראל, נכון?

גלעד קריב: קחו את זה לתשומת לבכם, של ההתאמה להוראות חוק הסמכויות, מה החלוקה בין המשרד לבין המשטרה.

גלעד קריב: הלאה בבקשה.

צביקה חסיד: אני אתן לגבי אמצעים שהמשטרה עובדת איתם.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שהמשטרה עובדת רק עם אמצעים טכנולוגיים.

צביקה חסיד: נושא אכיפת הקורונה, תכלול הדבר הזה, הבחינה של הדבר הזה לא נמצא בניירות ולא נמצא בדפים.

צביקה חסיד: יש שתי מערכות מרכזיות שעוסקות בדבר הזה.

צביקה חסיד: המערכת שאני מציג אותה פה היא מערכת שליטה ובקרה.

צביקה חסיד: זו מערכת שנמצאת לכל מפקד בכל דרגה ובכל יחידה טריטוריאלית שמייצרת לאותו מפקד תמונת מצב על השטח הטופוגרפי שהוא אחראי עליו.

צביקה חסיד: היא מייצרת תמונת מצב על חולים מאומתים, מבודדים, נתוני אכיפה של חולים מבודדים, אכיפת עסקים, מיקוד אכיפה.

צביקה חסיד: אפשר לשים על מפה את האזור הגאוגרפי לראות את רמת התחלואה, איך היא נראית באותו שטח או באותה עיר או באותו יישוב, ואל מול זה לשים את כמות המבודדים, אל מול זה לשים את כמות האכיפה.

צביקה חסיד: היום למשטרת ישראל, לכל מפקד, לכל מי שעוסק באכיפה, יש כלי שמתעדכן אל מול משרד הבריאות באופן רציף.

צביקה חסיד: זה כלי עבודה שמשקף בכל נקודת זמן את מצב התחלואה באותו אזור ואת נתוני האכיפה הטריטוריאליים על פי זמן, מקום ומרחב.

צביקה חסיד: אני אכנס פנימה לנתונים יבשים, ונעשה את זה במהירות.

צביקה חסיד: אני מדבר על עשייה מתחילת מרץ 2020 ועד יוני 2021.

צביקה חסיד: סך הכול פעילות פיקוח לאורך כל השנה וקצת הזאת – היו קרוב ל-1,740,000 פעילויות פיקוח.

צביקה חסיד: אפשר לראות את זה גם בפיקים נוספים שהיו בהתאם לנתוני סגר – סגר ראשון, סגר שני ובהמשך.

צביקה חסיד: השקף הבא מדבר על סך הכול דוחות מינהליים.

צביקה חסיד: אני מדבר על סך הכול דוחות שניתנו על ידי שוטרי משטרת ישראל.

צביקה חסיד: אני לא שם פה את נתוני הרשויות המקומיות, אנחנו ניגע בזה בהמשך.

צביקה חסיד: 664,160 דוחות מינהליים ניתנו על ידי השוטרים בלבד בנושא אכיפה, ואנחנו נדבר בהמשך על כלל העבירות הרלוונטיות.

צביקה חסיד: אפשר לראות פה שזה נע לפי תקופות מסוימות – היה לנו סגר ראשון, סגר שני, סגר שלישי.

צביקה חסיד: הסגר השלישי היה בינואר ואפשר לראות את כמות הדוחות שהיו באותה תקופה ואת המיקוד.

צביקה חסיד: אי עטית מסיכה – לאורך כל השנה וקצת האחרונות קרוב ל-360,000 דוחות ניתנו על ידי שוטרי משטרת ישראל.

צביקה חסיד: השקף הבא, הפרת חובת בידוד.

צביקה חסיד: אני מזכיר שבסגרים אנשים היו אמורים להיות בבתים, והעבירה הזאת נאכפה לא מעט.

צביקה חסיד: אפשר לראות בינואר קרוב ל-2,000 דוחות שניתנו בסגר השלישי.

צביקה חסיד: בסך הכול אנחנו עומדים על 11,287 דוחות בנושא הפרות בידוד.

צביקה חסיד: הפרת בידוד זו עבירה שהיא טיפה יותר רחבה מהפרה של יציאה מהבית.

צביקה חסיד: גם הפרה של בן אדם של יציאה ממלונית או סירוב להגיע למלונית נכנסת בתוך סל העבירות הנ"ל.

צביקה חסיד: השקף הזה מפלח את כל העבירות, באיזה סוג עבירות נתנו יותר ובמה פחות.

צביקה חסיד: אפשר להגיד שאכיפת המסכה הייתה העבירה הדומיננטית והבולטת בסך כול העבירות, אחרי זה היציאה למרחב הציבורי.

גלעד קריב: אם אפשר להישאר שנייה על השקף הזה.

גלעד קריב: אני רק רוצה לציין שבעיניי זה אחד השקפים החשובים במצגת, שגם העברתם קודם לכן.

גלעד קריב: מה שצד את עיניי זה הפער הדרמטי בין האכיפה על אי עטית מסכה, אבל יציאה למרחב הציבורי – היציאה למרחב הציבורי, אני מניח שהכוונה היא לתקופות הסגר.

אורי בוצ'ומינסקי: יציאה למטרה שהיא לא חיונית.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: לבין הסיפור של כמות הקנסות או הדוחות המינהליים על הפרת בידוד, שלפחות בדיונים השונים משרד הבריאות הציג את הנושא הזה של הפרת חובת הבידוד כאבי אבות הטומאה, של אנשים שחייבים בידוד, יציאתם הביתה.

גלעד קריב: גם אם לא כרגע, תצברו לכם את השאלות; אני אשמח להבין איך אתם רואים את הפרופורציות האלה בין אכיפה שהיא מתפרסת על פני כל הציבור, היא חשובה אבל היא בתקופת סגרים, לבין הנתון שעל פניו הוא נתון יחסית – הלוואי שהוא באמת משקף את זה שאנשים הקשיבו להוראות הבידוד.

שמחה רוטמן: אני אגיד יותר מזה בהקשר הזה, גלעד.

שמחה רוטמן: הם אמרו דבר מאוד נכון, שאחד האתגרים הקשים של אכיפה בתקופת קורונה זה לאכוף על אוכלוסייה נורמטיבית.

שמחה רוטמן: אנחנו זוכרים את התמונות הלא נעימות של אכיפת המסכה בשלבים הראשונים כשגם הציבור עוד לא הכיר את זה כל כך, וגם היו מקרים שגלשו לאלימות.

שמחה רוטמן: ברוך השם, ראינו פחות סרטונים כאלו בהמשך.

שמחה רוטמן: אבל כאשר אתה אוכף עבירה שהיא מתחת לפנס, רואים גם את המספרים, אלו מספרים אדירים, אז אתה מתמודד עם אוכלוסייה נורמטיבית, שזו בעיה בפני עצמה, מתמודד הרבה יותר עם הסוגיה של הסירוב להזדהות, כי אנשים לא מבינים מה נפלת עליהם.

שמחה רוטמן: יש המון תופעות לוואי לא נעימות.

שמחה רוטמן: לעומת זאת, הפרת בידוד או על עסק, ששם לכאורה זה אמור היה להיות הרבה יותר קל – ה-clear cut הרבה יותר ברור, מאוד מאוד ברור שאתה לא מתווכח עם בן אדם אם הוא בדיוק עם המילקשייק, או לא עם המילקשייק, הוא לא היה צריך להיות בכלל בחוץ.

שמחה רוטמן: אפילו יציאה למרחב הציבורי – אני מניח שחלק גדול ממפרי הבידוד הם אנשים שמצאתם אותם במרחב הציבורי, זה לא שהלכתם לחפש אותם בצורה יזומה, אלא הופיע לכם במחשב שהוא אמור להיות בבידוד.

שמחה רוטמן: אני אומר שבעיניי זה פספוס.

שמחה רוטמן: הגרף הזה הוא עצוב.

שמחה רוטמן: הגרף הזה אומר – אני אומר את דעתי.

שמחה רוטמן: אני אומר שמדינת ישראל, על כל גופי האכיפה שלה, עשו פה לעצמם הנחת סלב, עשו את מה שקל ונוח לאכוף ולא התמודדו עם אנשים שבאמת מפרים ומסכנים את בריאות הציבור כשהם יודעים שהם אמורים להיות עכשיו בבית.

שמחה רוטמן: המספרים הם מאוד עצובים, ועכשיו כשאין מסכות ואין יציאה למרחב הציבורי, אנחנו רואים שמספרי האכיפה של הפרת בידוד, שלכאורה אין לכם דברים אחרים להתעסק איתם, יש לכם להתעסק רק בזה, המספרים הם נמוכים מאוד.

גלעד קריב: אני רוצה שתסיימו את המצגת, אבל אתם תידרשו – מבחינתי, גם משרד הבריאות וגם אתם – להשיב לנקודה הזו.

גלעד קריב: אחת משתיים: או שמסתבר שעם ישראל הוא צייתן ולא היו הפרות דרמטיות של עסקים ובמוסדות חינוך – אני רק לוקח את העניין של מוסדות החינוך.

גלעד קריב: הדברים לא מכוונים להטיל זרקור על מגזר כזה או אחר, אני אומר את זה מראש.

גלעד קריב: יש פה 227 - - -

שמחה רוטמן: חס ושלום, מי יחשוד שמכל הדוגמאות בחרת רק את זה.

שמחה רוטמן: תבחר עסקים, תעשה טובה.

גלעד קריב: למשל הסיפור של מוסדות החינוך, אבל גם הסיפור של האירועים ההמוניים, שזה לא קשור.

גלעד קריב: הפרדתם פה בין אירועים המוניים לבין תפילות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שהיו גם בתחום התפילות – עד שהתארגן כל המוסד של מנייני חצרות.

איתמר בן גביר: הבוקר 100,000 איש בהר הבית.

גלעד קריב: תודה על קריאת הביניים.

גלעד קריב: בסדר גמור, חשובה.

גלעד קריב: הנושא של האירועים ההמוניים, הנושא של מוסדות החינוך, העסקים – אני רואה פה פרופורציה של 8,000, אבל משהו בשקף הזה מעיד על חשש להליכה לאזורים היותר פשוטים וטריוויאליים.

אורי בוצ'ומינסקי: בסופו של דבר השקף הזה מציג נתונים של קנסות, אבל אנחנו צריכים להבין שהפעילות המשטרתית לא מסתכמת רק במתן קנס.

אורי בוצ'ומינסקי: היו הרבה מאוד פעולות – למשל, דיברת על הנושא של ההתקהלויות או מוסדות החינוך.

אורי בוצ'ומינסקי: היו הרבה מאוד פעולות של משטרה שהגיעו למוקדי התקהלות או למוסדות חינוך, נתנו הוראה להתפזר ולא בכל המקרים זה הסתיים בקנסות.

גלעד קריב: אני חייב לומר, אז עולה השאלה של אכיפה סלקטיבית.

גלעד קריב: זאת אומרת, יש קושי במציאות שדווקא על ההפרות הקלות – למה קלות?

גלעד קריב: כי בסופו של דבר יוצא אדם לשטח הפתוח, משרד הבריאות אומר זה לא מוקד ההדבקה הדרמטי, אז דווקא בהפרות יותר מסכנות אתם אומרים פה אני משתמש בתחליפי קנסות, אני מתריע יותר, אני מפזר.

גלעד קריב: באותה מידה אפשר לומר לאזרח אני רוצה לראות – הרי רוב האנשים נתפסים קרוב לביתם.

גלעד קריב: גם בסגר אנשים יצאו – תחזור הביתה, אני רוצה לראות שאתה חוזר עכשיו הביתה, לא עשיתם את זה, שם הוטל קנס.

אורי בוצ'ומינסקי: צריך להגיד שההתקהלות כשלעצמה לא מהווה עבירה, רק סירוב להוראת שוטר בזמנו היוותה.

אורי בוצ'ומינסקי: אם שוטר הורה להתפזר ואנשים - - -

גלעד קריב: אני רק אומר עוד פעם, אנחנו נמשיך כי אני רוצה שתסיימו את המצגת.

גלעד קריב: הפערים פה דוקרים את העין.

גלעד קריב: אני לא רוצה עוד לגזור מהם שום מסקנה כי צריך לשמוע אתכם, צריך לשמוע את משרד הבריאות.

גלעד קריב: יכול להיות שתישמע מכם טענה ש-80% ממי שהפר בידוד, תפסתם אותו והמספר הוא 12,000.

גלעד קריב: אני לא יודע, קשה לי לומר את זה.

גלעד קריב: אני רק אומר שיש משהו בנתונים שמעלה את השאלה אם אנחנו לא מחפשים מתחת לפנס, אבל מה לעשות, פוטנציאל ההדבקה הוא לא שם.

שמחה רוטמן: יש לי שאלה.

שמחה רוטמן: לצורך העניין, הרי יש עבירות שלא קיימות היום – מסכה לא קיימת.

שמחה רוטמן: עכשיו חזרה המסכה – זה צווי סגירה?

שמחה רוטמן: השאלה היא ספציפית, למשל בידוד.

שמחה רוטמן: יש לכם גרף לפי זמן של בידוד או נתונים לפי זמן של בידוד?

שמחה רוטמן: יש שקף כזה?

צביקה חסיד: בסוף, כן.

צביקה חסיד: לגבי בידודים, אנחנו ניגע, איך זה נראה היום, מה הכמויות, כמה דפיקות על הדלת וכמה נאכף.

צביקה חסיד: נציג את הנתונים.

צביקה חסיד: אני אמשיך לגבי השקף הזה.

צביקה חסיד: פה אנחנו מדברים על צווי סגירה מינהליים.

צביקה חסיד: סמכות הסגירה היא גם לראש רשות מקומית וגם למשרד הבריאות יש סמכויות סגירה לעבירה הזאת.

צביקה חסיד: פה אני יכול להגיד ש-1,564 הסגירות שבוצעו לבתי עסק, מוסדות חינוך, או למקומות פתוחים אחרים במרחב הציבורי בוצעו אך ורק על ידי המשטרה.

צביקה חסיד: עד כאן.

גלעד קריב: תמשיך בבקשה.

צביקה חסיד: זה השקף שהתכוונתם לגבי הנושא של פיקוח על החוזרים מחו"ל, מבודדים, מה שרלוונטי לחודשים האחרונים.

צביקה חסיד: יש פה נתונים ממרץ עד יוני 2021.

צביקה חסיד: בצד ימין של העמודה אנחנו מדברים על מבודדים, בצד שמאל על חולים, פיקוח על חולים שחוזרים מחו"ל.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שזה מיקוד העבודה של משטרת ישראל בנושא קורונה בחודשים האחרונים.

צביקה חסיד: אם אנחנו מדברים על כמות המתועדפים שנכנסת לנו דרך משרד הבריאות, אנחנו מדברים על 192,000 מתועדפים שאמורים להיות מפוקחים ומבוקרים על ידינו.

צביקה חסיד: אכיפה פרונטלית – פרונטלית זה הגעה לבית – בוצעו קרוב ל-369,000 אכיפות פרונטליות בנושא הזה, זה אומר יותר מביקור אחד לכל מבודד.

צביקה חסיד: במקביל לאכיפה הפרונטלית אנחנו מבצעים גם שיחות טלפון לאותם מבודדים על מנת לייצר סוג של הרתעה והבנה שאנחנו נמצאים פה וזה קיים, למרות שזה לא הכלי העיקרי שאנחנו נשענים עליו.

צביקה חסיד: אנחנו נשענים על הביקור ולא על הטלפון.

צביקה חסיד: סך הכול פיקוח – עם הטלפונים זה 600,000, ובתוך הדבר הזה אני יכול להגיד שהדוחות שניתנו ממרץ עד היום – אנחנו מדברים על 1,600 דוחות אל מול 369,000 דפיקות על דלת.

גלעד קריב: עוד פעם.

צביקה חסיד: 1,619 דוחות על הפרת בידוד אל מול 369,000 ביקורי בית.

גור בליי: איך הנתון הזה מתיישב עם זה – אנחנו הרי מלווים את הסיפור הזה של הקורונה כבר הרבה מאוד זמן, ובנתונים שד"ר אלרעי-פרייס נתנה פה, לפי איכוני טלפוניה, מדובר על עשרות אחוזים של הפרת בידוד, ופה רואים שב-600,000 ביקורים ניתנו 1,600 דוחות, שזה - - -

גלעד קריב: יותר מזה.

גלעד קריב: חסרה פה עמודה – העמודה שחסרה פה היא ההפרות.

גלעד קריב: אלא אם אתה אומר לי שב-100% מההפרות ניתן דוח, אז הנתון שצריך לעניין אותנו כוועדת חוקה – אני רוצה לומר, אנחנו אומרים את זה תמיד בדיונים שקשורים בקורונה, ולא אמרתי את זה בהתחלה, אז אני עושה הפסקה מתודית.

גלעד קריב: יש לנו הערכה עמוקה מאוד לכל הרשויות הציבורית שהיו צריכות בצד כל משימות השגרה – משימות השגרה של משטרת ישראל לא נעלמו בתקופת הקורונה.

גלעד קריב: יש לנו הערכה עמוקה לכל עובדי ועובדות הציבור שבצד המשימות השגרתיות שלהם היו צריכים לעמוס על שכמם משימה מאוד מאוד קשה.

גלעד קריב: הרבה פעמים שוכחים שגם לשוטרים ולשוטרות יש ילדים בבית שלא הולכים לבית הספר והם מתמודדים עם הקשיים של הסגר, וגם לרופאים ורופאות וכולי.

גלעד קריב: חשוב לי לומר לפרוטוקול שיש לנו הערכה גדולה גם לדרגי השטח, גם לדרגי הפיקוד והמטה, גם למשרדי הממשלה.

גלעד קריב: אחרי שאמרתי את זה, התפקיד שלנו הוא גם לאתגר אתכם.

שמחה רוטמן: אפשר להבהיר את המונחים?

גלעד קריב: הוא אמר:

גלעד קריב: פרונטלי זה ביקור בבית, טלפוני זו בדיקה טלפונית.

שמחה רוטמן: מה זה המתועדפים ומה זה חולים שאינו חו"ל?

שמחה רוטמן: מה זה נקרא מתועדפים?

צביקה חסיד: מתועדפים הם מבודדי חו"ל.

צביקה חסיד: כשאנחנו מקבלים את הנתונים – מדורגים אצלנו 4 ו-5.

צביקה חסיד: למעשה, זה מיקוד האכיפה שלנו.

צביקה חסיד: אנחנו לא אוכפים את כלל המבודדים, אנחנו מתמקדים במתועדפים.

צביקה חסיד: המתועדפים הם אלה שחוזרים מחו"ל, על בדגש על מדינות אדומות.

צביקה חסיד: זה המיקוד שלנו.

שמחה רוטמן: ומה זה כמות מתועדפים בחולים?

שמחה רוטמן: כנ"ל?

שמחה רוטמן: מי מתעדף אותם, מה הכוונה?

שמחה רוטמן: כשאתה אומר מתועדף, יש חולה לא מתועדף?

צביקה חסיד: מתועדף – אנחנו מדברים על אנשים שהגיעו מחו"ל.

שמחה רוטמן: סך כל החולים שידועים לך, סך כל המבודדים שידועים לך, ומתוכם כמה - - -

צביקה חסיד: כן, מתוך סך כול המבודדים שיש, אנחנו גוזרים פה את אלה - - -

שמחה רוטמן: זאת אומרת שיש 32,000 מתועדפים ואתם עשיתם 34,000 ביקורים פרונטליים?

שמחה רוטמן: נניח בחודש יולי.

גלעד קריב: מהפיקוח על מבודדים חו"ל.

שמחה רוטמן: בחודש יולי, לפי מה שאני רואה, יש 32,000 מתועדפים חו"ל.

צביקה חסיד: בסך הכול נכנסו באותו חודש למערכות שלנו 32,000 אנשים ממדינות אדומות, אלו מתועדפי חו"ל.

שמחה רוטמן: ואתם עשיתם 34,000 ביקורים?

צביקה חסיד: כן.

שמחה רוטמן: 68,000 פיקוחים, זאת אומרת, פי 2 פיקוחים ממתועדפים?

צביקה חסיד: זה אומר 34,000 פיקוחים פרונטליים – דפיקה על דלת, הגעה לבית.

צביקה חסיד: מעבר לזה, עשינו עוד 34,000 טלפונים.

שמחה רוטמן: כלומר, כל אדם מבודד בממוצע קיבל פעמיים ביקור?

צביקה חסיד: המבודדים האלה משתנים.

צביקה חסיד: המערכת הזאת מכניסה ומוציאה בהתאם לתאריך שהם נחתו בארץ ובהתאם לימי הבידוד.

צביקה חסיד: אלו נתונים - - -

שמחה רוטמן: כלומר, חלק מהאנשים של יולי הם מתוך 54,000 של יוני.

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין מהנתונים - - -

גלעד קריב: מכובדי, תחשבו על התשובה שלכם בעניין הזה.

גלעד קריב: אני עושה לרגע, ברשותכם, הפסקה בדיון הזה, ממש לשתי דקות.

גלעד קריב: אני עוצר אותו, אנחנו עושים הצבעה על רביזיה של דיון קודם כדי לשחרר את חברינו מהייעוץ המשפטי של ועדת הפנים.

גלעד קריב: אז פורמלית הדיון הזה יוצא להפסקה של שתי דקות.

גלעד קריב: לפרוטוקול, אנחנו יוצאים להפסקה של שתי דקות מהדיון הנוכחי, נחדש אותו מיד.

גלעד קריב: אנחנו מצביעים כרגע על בקשת רביזיה על אישור הוועדה של הצעת חוק הכניסה לישראל (הוראת שעה)(נגיף הקורונה החדש), התשפ"א-2021, מ/1425 שהוכן לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

גלעד קריב: מי בעד הרביזיה?

גלעד קריב: בעד – אין

גלעד קריב: נמנעים – אין

גלעד קריב: הרביזיה נפלה.

אורי מקלב: - - - לא יכול להיות שאתה נגד ואתה מבקש את הרביזיה.

גלעד קריב: תתפלא, אתה רואה?

גלעד קריב: אנחנו זרם הפכפך.

שמחה רוטמן: אין זרמים, גלעד.

שמחה רוטמן: אין זרמים, יהדות יש רק אחת.

גלעד קריב: נעלנו את הדיון בהצעת חוק הכניסה.

גלעד קריב: חבריי לוועדת הפנים, תודה.

גלעד קריב: חבריי, סליחה, אנחנו שבים להצגה.

שמחה רוטמן: גם בחולים וגם במבודדים, יוצא לכאורה ש-1,776 פעולות פיקוח על חולים כאשר בסך הכול בקבוצה – בוא נניח שאנחנו כוללים את יוני ויולי – אין שם 1,776 אנשים.

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין – אתם באים לכל חולה כמה פעמים?

צביקה חסיד: כמה פעמים, כן.

צביקה חסיד: זה כן יכול להיות מה ששאלת מקודם, שאם בסוף חודש מאי נכנס לנו מבודד למערכת, הוא יכול להיספר גם במאי וימי הבידוד שלו נכנסים גם ליוני.

צביקה חסיד: זה משהו שהוא כן ריאלי ויכול להיות.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את שאלת הדוחות.

גלעד קריב: אתם בקיאים בנתונים.

גלעד קריב: האם המספר היחסית מצומצם של הדוחות נובע בראש ובראשונה מכך שהממצאים שלכם חיוביים והציבור של המבודדים לא מפר את הבידוד, או שמדיניות האכיפה שלכם עם המבודדים היא מדיניות של התראה, ורק אז הטלת קנס?

צביקה חסיד: המדיניות היא לשלב את הדברים ולא להגיע לבית על אוטומט, לפתוח דלת ולתת את הדוח.

צביקה חסיד: זה אומר שהיום שוטר דופק על דלת ורוצה לתת 5,000 שקל לאזרח, זו לא פעולה פשוטה.

צביקה חסיד: זו פעולה שיש בצידה קנס מאוד מאוד כבד.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שיש לשוטרים בשטח גם שיקול דעת.

צביקה חסיד: זה אומר שיכול להיות שהם פגשו תרחיש כזה או אחר שבהבנה שלהם שהבידוד הוא לא מלא.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד עוד כמה דברים בתוך המספרים שקורים פה.

צביקה חסיד: משהו שעלה לא מזמן – וזה עלה – יש מצב שאנשים שנמצאים עכשיו בשדה תעופה ברוסיה – מאיפה אנחנו שואבים את הנתונים?

צביקה חסיד: נתחיל ככה, הנתון של התאריך שהוא נכנס לבידוד, אנחנו מקבלים אותו ממשרד הבריאות מתוך הטופס שבן אדם ממלא לפני שהוא ממריא לארץ, 24 עד 48 שעות, הוא רושם שם את הכתובת.

צביקה חסיד: הוא רושם את הכתובת ואת תאריך הטיסה.

צביקה חסיד: תאריך הטיסה, התאריך הרלוונטי הזה – אם אני ממריא ב-18 בחודש, זה אומר שברגע שהתאריך הזה נכנס, ה-18, התאריך הזה נכנס אלינו לתוך המערכת.

צביקה חסיד: בתוך המערכת יכול להיות מצב שבן אדם כרגע נמצא באוויר מרוסיה בחזרה לארץ ב-18 בחודש והנתון הזה כבר מופיע בטאבלט של שוטרים, וזה קורה.

צביקה חסיד: אם אני מזקק את השאלה שלך, יש לנו משטרה – אני אומר את זה על השולחן בצורה מאוד פשוטה וברורה – לעשות יותר באפקטיביות של האכיפה.

שמחה רוטמן: לא קיבלנו תשובה.

שמחה רוטמן: שוב, לפי הנתונים – 101 דוחות בסך הכול על הפרת בידוד מתוך מתועדפים.

שמחה רוטמן: לא מעניין אותי כמה פעמים ביקרתם, חמש פעמים, אצל אותו אדם.

שמחה רוטמן: 32,304.

שמחה רוטמן: זה שלושה פרומילים.

שמחה רוטמן: האם אלו שלושה פרומילים שהפרו מתוך אחוז שהפר, או שאלו שלושה פרומילים מתוך עשרה ואתה מאוד מאוד רחמנים?

שמחה רוטמן: יש לכם את המידע?

גור בליי: אני מצטרף לשאלה של חבר הכנסת רוטמן, כי שמענו פה פעם אחר פעם את ד"ר אלרעי-פרייס מדברת על זה שמהנתונים של איכוני פלאפונים – מדובר על עשרות אחוזים של הפרות בידוד.

גור בליי: באופן גס, אם אנחנו מדברים על סדר גודל של מתועדפים בחודשים הרלוונטיים של 190,000, אז כנראה שיש עשרות אלפים של מפרים.

צביקה חסיד: ד"ר אלרעי-פרייס נשענת על נתונים של חברות פרטיות, כנראה שהם מעסיקים ועושים בקרות שלהם.

צביקה חסיד: אני אשמח שמשרד הבריאות יציג את הנתונים ונוכל להתייחס אליהם.

צביקה חסיד: לי אין את הנתונים.

צביקה חסיד: אין לי את הנתונים, אבל אני כן יכול להגיד - - -

גור בליי: הפער הוא דרמטי, הוא בסדרי גודל.

גור בליי: זה לא חצי מכמות המפרים, לכאורה, לא רבע, לא עשירית, אלא מאית אולי.

צביקה חסיד: משטרת ישראל יכולה להיות הרבה יותר אפקטיבית - - -

אורי מקלב: למה לא משתמשים היום באזיקים?

אורי מקלב: למה האזיקים האלקטרוניים האלה, שיכולים גם למנוע מכם את העבודה, גם שזה הרבה יותר אפקטיבי, שיש היום אפשרות ליישם את זה בשטח, יש אזיקונים לא צריך – למה אתם לא משתמשים בזה?

אורי בוצ'ומינסקי: צמידים אלקטרוניים.

אורי בוצ'ומינסקי: זה נושא שטופל עד לפני שבועיים על ידי משרד הבריאות, שיכולים אולי להתייחס למה הנושא הזה לא קודם.

אורי בוצ'ומינסקי: היום זה בבט"פ.

גלעד קריב: כרגע בבט"פ.

אורי מקלב: אני גם חושב שאנחנו שואלים אותם שאלות לא נכונות.

אורי מקלב: היא אומרת שיש עשרות אלפים, אני לא יודע על מה היא מסתמכת.

אורי מקלב: אני לא יודע על מה היא מסתמכת שיש עשרות אלפים, אולי צריך לשאול את השרה שאשא-ביטון אם הדברים שלה מקובלים על כל הממשלה או רק על חלקה.

אורי מקלב: הדוחות – יכול להיות שיש, הם לא הגיעו, אז יש לנו שאלה איך אתם לא עשיתם אכיפה אפקטיבית.

אורי מקלב: זאת השאלה.

אורי מקלב: אבל זה בהסתמך על דבריה.

אורי מקלב: השאלה שאנחנו צריכים לשאול אותם היא על מספר הביקורים שלהם מול מספר הדוחות, זאת השאלה השנייה.

אורי מקלב: האם כך וכך ביקרתם?

אורי מקלב: כשפגשתם מפרים – האם יש כאן 90% של דוחות, או שאין כאן?

גלעד קריב: חסרה עמודת ההפרות.

אורי מקלב: אני לא מכיר ולא חושב ששוטר נתקל במפר והוא לא נותן לו דוח.

אורי מקלב: קשה לי להאמין ששם הרחמנות - - -

שמחה רוטמן: לא, הוא אומר שכן.

צביקה חסיד: אדוני, יש הפרות שלא מסתיימות ללא דוחות.

אורי מקלב: אבל זה לעבירות בידוד.

אורי מקלב: זה בשל הפרות בידוד.

אורי מקלב: זה בשל הפרות בידוד.

צביקה חסיד: יש הפרות בידוד שמסתיימות ללא דוחות.

צביקה חסיד: אין לי כרגע את המספרים מולי, אבל זה קיים.

איתמר בן גביר: מה שחסר לנו במצגת שלכם - - -

שמחה רוטמן: אחד מהדברים שהוא אמר וחשוב שלא נפספס אותו, ובעיניי זו אמירה נכונה, במידה מסוימת, יצא שכרנו בהפסדנו.

שמחה רוטמן: הקנס הוא 5,000 שקל, וכשמגיע שוטר לבית של אדם, ולפעמים זו סביבה לא נעימה, אנחנו לא יודעים בדיוק, והוא נותן דוח של 5,000, לפעמים הוא צריך לבוא עם משאית של יס"מ.

אורי מקלב: שמחה, אם הוא בבית, הוא לא מפר, הוא תופס אותו ברחוב.

שמחה רוטמן: לא, לא, לא, הפרות של בידוד זה הרבה פעמים - - -

אורי מקלב: בתוך הבית?

שמחה רוטמן: עכשיו זה בבית, עכשיו הרוב זה ביקורי בית, עכשיו אנחנו לא בסגר.

אורי מקלב: אבל אז איזו הפרה יש בבית?

צביקה חסיד: הוא לא נמצא בבית.

צביקה חסיד: הוא לא נמצא בבית, זו הפרה.

שמחה רוטמן: הוא לא נמצא בבית.

אורי מקלב: עד מתי הוא מחכה לו?

שמחה רוטמן: הוא מחכה לו כשהוא חוזר, שואל איפה היית?

שמחה רוטמן: הלכתי למכולת.

שמחה רוטמן: אוקיי, אתה חוטף דוח.

שמחה רוטמן: כשאתה מגיע לתוך שכונה, שלפעמים יכולה להיות לא מאוד נעימה וסימפטית ואתה משאיר לבן אדם דוח של 5,000 שקל, יכול להיות שאתה צריך משאית של יס"מ.

שמחה רוטמן: יכול להיות שיצא שכרנו בהפסדנו כשעשינו דוח עם סכום גדול מאוד, כביכול מרתיע מאוד, אבל בעצם אנחנו מרתיעים את השוטרים שלנו מלתת את הדוחות.

גלעד קריב: אבל גם יכול להיות שחבר הכנסת מקלב נוגע בנקודה נוספת.

גלעד קריב: עוד פעם, אנחנו נתקדם כי חשוב לי לשמוע גם גורמים נוספים.

גלעד קריב: בסופו של דבר, כשמגיע בן אדם – אם אדם מפר בידוד אז הוא לא בבית.

גלעד קריב: אלא אם השוטר מחכה לו שהוא יחזור, אז השוטר לא תופס אותו כשהוא מפר את הבידוד.

שמחה רוטמן: אבל השוטר יודע את תעודת הזהות שלו, הוא יכול לשלוח לו את הדוח בדואר.

גלעד קריב: עוד פעם, לכן זאת השאלה.

גלעד קריב: אני רק רוצה לשאול את השאלה הבאה, ואז נמשיך.

גלעד קריב: אנחנו נעלה פה דברים שתצטרכו לחזור אלינו ולהסביר.

אורי מקלב: אפשר לקבל דוגמה של הפרת בידוד שהשוטר הפעיל שיקול דעת ולא נתן לו את הדוח?

איתמר בן גביר: צריך יותר מזה.

איתמר בן גביר: במצגת הזאת, מה שחסר לי – יש כאן נתונים ומספרים, אבל מה הנהלים?

איתמר בן גביר: כלומר, איך אתם עובדים עם אוכלוסייה?

איתמר בן גביר: איך אתם מפעילים את שיקול הדעת הזה?

איתמר בן גביר: מתי הרגע ששוטר אומר אני נותן דוח, ומתי הרגע שהוא אומר - - -

גלעד קריב: איתמר, אבל הסיפור הוא כנראה עוד יותר מורכב.

גלעד קריב: ברוב המקרים שהאדם המבודד הפר את חובת הבידוד, השוטר כנראה לא פוגש אותו, הוא רק מעביר דיווח שהאדם לא נמצא בביתו.

גלעד קריב: השאלה – ולכן היא מדיניות שלכם – האם אתם מקבלים על כל ביקור פרונטלי דיווח אליכם על תוצאת הביקור?

גלעד קריב: שוטר בא, דפק למבודד על הדלת, המבודד לא ענה.

גלעד קריב: מה קורה מהרגע הזה?

צביקה חסיד: מה קורה מהרגע הזה – זה תלוי פרסונלית.

גלעד קריב: זה עובר אליך?

גלעד קריב: אתה יודע את הנתון הזה?

צביקה חסיד: אני צריך לפלח את זה בתוך המערכות.

גלעד קריב: זאת אומרת שאם השוטר לא בחר לחכות לו בחדר המדרגות - - -

צביקה חסיד: שוטר צריך לרשום הערה – הגעתי לבית, בתשאול עם המשפחה, הוא הלך לעשות בדיקת קורונה.

צביקה חסיד: זה נמצא בסדר.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: מה קורה בהמשך הטיפול?

גלעד קריב: תעזוב סטטיסטיקות.

גלעד קריב: השוטר הלך.

צביקה חסיד: אנחנו אמורים לסגור מעגל בנושא הזה.

צביקה חסיד: מה זאת אומרת?

צביקה חסיד: לכם אני אומר עוד פעם, הקנס הוא לא המהות.

צביקה חסיד: להפסיק את העבירה זו המהות.

צביקה חסיד: זו המהות.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: מה זה לסגור מעגל?

צביקה חסיד: קודם כל אנחנו צריכים להפסיק את העבירה.

צביקה חסיד: מה זה אומר?

צביקה חסיד: לאתר את אותו מבודד, איפה הוא נמצא.

צביקה חסיד: אני חושב שזה קודם כל טיפה מעבר לקנס.

איתמר בן גביר: אגב, יש להניח שהביקור שלך עושה את זה במובן הזה, כי הרי אשתו, או הבת שלו, או הבן שלו מתקשרים אליו ואומרים לו: מהר-מהר יש עכשיו משטרה.

איתמר בן גביר: ההרתעה עושה את זה.

צביקה חסיד: הוא יעשה את זה.

צביקה חסיד: הוא יעשה את זה בהמשך, זה נכון.

צביקה חסיד: הדבר השני מבחינתנו, אני אומר את זה עוד פעם, המדיניות מבחינתנו היא לא שהשוטר מגיע והוא מחליט משהו.

צביקה חסיד: זה די ברור שכששוטר מבין שיש הפרה של תנאי בידוד הוא מחויב לתת את הדוח, אני אומר את זה בצורה מאוד פשוטה.

צביקה חסיד: אלא אם כן הנתונים שנמצאים לו מולו - - -

גלעד קריב: אלא אם כן ישראל הם צדיקים בני צדיקים, הנתונים פה מעידים על בעיה.

גלעד קריב: חבר'ה, בסופו של דבר, מתוך 69,000 פעולות פיקוח על מבודדים, שמחציתן הן ביקורים פרונטליים, ב-32,000 אתרים יש 101 דוחות.

גלעד קריב: אז או שבאמת הצלחנו, ואנשים ספגו את חומרת הפרת הבידוד, ואז זו בשורה נהדרת שצריכה לצאת מהדיון הזה, שלהערכת מינהלת האכיפה הציבור מאוד ממושמע בתחום הבידוד.

גלעד קריב: אם אתם לא אומרים את האמירה הזאת - -

צביקה חסיד: זה לא המצב.

גלעד קריב: אם זה לא המצב, אז יש לנו איזושהי בעיה, כי כשרואים 320,000 דוחות על אי עטית מסיכות במרחב הציבורי, ובחצי שנה שבה זה שיא המיקוד שלך, אכיפת הבידוד, 1,619 דוחות – אם אתה אומר האנשים מפרים, אז יש לנו בעיה.

איתמר בן גביר: אם יורשה לי, אני פשוט יוצא, אני רק רוצה לחדד את הדברים.

איתמר בן גביר: התחושה כאן היא שאולי אתם מתעסקים בתפל ולא בעיקר, כי העניין הזה של עטית מסכה הוא חשוב, אבל צריך להפעיל אלף פעמים שיקול דעת לפני שאתה נותן דוח.

איתמר בן גביר: לעומת זאת, כמו שאמר היושב-ראש, ברגע שיש לך הליך של מישהו, שזה לב ליבה של המסוכנות, וכאן הפער הוא כל כך גדול, אז יש לך בעיה.

גלעד קריב: אלא אם משרד הבריאות לא באמת נורא מוטרד מהעניין, כי בדיון – אני חושב שלא היית, חבר הכנסת בן גביר.

גלעד קריב: אנחנו קיימנו פה סדרת דיונים בחידוש התקנות על נתב"ג.

גלעד קריב: לפחות שלוש פעמים דיברנו מה קורה כשהמבודד יוצא מנתב"ג ואף אחד לא בודק שהוא עולה על הרכבת.

גלעד קריב: אז כבר העלינו את ההשערה שיכול להיות שבסופו של דבר משרד הבריאות לא באמת דופק על השולחן ואומר הפרת הבידוד היא אם כל חטאת, ושלנסוע ברכבת כשאתה חב בחובת בידוד זו לא באמת קטסטרופה, וזאת רוח המפקד הבריאותית.

גלעד קריב: לא יודע, לפחות נקבל תשובות, אבל דבר אחד לא מקובל עלינו – לא מקובלת עלינו מציאות שבה למעלה מחצי מיליון ישראלים קיבלו דוחות על הדברים שהמערכת הגדירה אותם כדברים הנמוכים במדד החומרה.

גלעד קריב: זה לא נשמע הגיוני.

גלעד קריב: כשמסתובבים פה 600,000 ישראלים היום עם דוחות מינהליים וקנסות – ונכון שאין רישום פלילי וכולי, אבל זה לא קנס על חניה.

שמחה רוטמן: זה גם קנס גבוה, 500 שקל.

גלעד קריב: זה קנס גבוה.

גלעד קריב: לעומת זאת, אני אומר עוד פעם, אני חושב שעוד חסרים לנו נתונים מכם, אבל התחושה היא שכל האכיפה של נושא הבידוד, גם בסוגיה הזאת, שהיא הסוגיה העיקרית – אני חושב שאתה אמרת לנו בדיון האחרון של התקנות כששמענו את הנתון הדי מוזר שבכל נתב"ג ישנם שמונה שוטרים נוספים, שכל התגבור של המשטרה בנתב"ג הוא של שמונה שוטרים נוספים על כל נתב"ג, כולל התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: אתה, אם אני לא טועה, אמרת: המיקוד שלנו הוא אכיפת הבידוד בבית.

גלעד קריב: משהו פה נראה מוזר.

גור בליי: אם יורשה לי, אדוני היושב-ראש, יש פה עוד עניין שצריך לזכור בקונטקסט.

גור בליי: שוב, אנחנו מלווים את זה חודשים והטענה של הממשלה הרבה פעמים – היא באה עם צעדים מאוד מאוד דרמטיים ומאוד דרקוניים שפוגעים בצורה דרמטית בזכויות יסוד של הציבור בכללותו: מדברים על סגירת היציאה למדינות מסוימות, יש דיבורים על סגירה בכלל של נתב"ג, שאמרו שכרגע זה לא עומד על הפרק, אבל היו דיבורים מהסוג הזה.

גור בליי: צמיד אלקטרוני, דברים של פיקוח להצמיד לגוף של כל אדם, וכל הדברים האלה מובאים בטענה שאכיפת הבידוד הרגילה לא עובדת כלפי המפרים.

גור בליי: כלומר, רוצים להטיל הגבלות נרחבות על הציבור בכללותו בטענה שלא מצליחים לאכוף על המפרים.

גור בליי: אבל אם האכיפה על המפרים היא כל כך דלה, אז איך אפשר להצדיק אחר כך את הצעדים הדרמטיים על הציבור בכללותו?

אורי בוצ'ומינסקי: קודם כל, אני מציע שלא נקל ראש בנתון של מעל 10,000 קנסות למפרי בידוד, בנוסף תיקי חקירה שנפתחו בזמנו.

אורי בוצ'ומינסקי: אולי אני אתייחס לעניין הזה בהמשך.

שמחה רוטמן: ראיתי שהיה משהו שפרקליט המדינה שיצא היום או אתמול, שיצא איזשהו דיבור של פרקליט המדינה.

אורי בוצ'ומינסקי: על הנושא של הפצת מחלה.

אורי בוצ'ומינסקי: אולי אני אתייחס לזה בהמשך.

אורי בוצ'ומינסקי: לגבי המידע של משרד הבריאות או ניתוח הנתונים שיש בידי משרד הבריאות, אנחנו לא יודעים איך הם מבוצעים, אבל ככל שמדובר בסוג של איכון מתמשך 7/24, צריך לזכור שהפיקוח המשטרתי הוא נקודה.

אורי בוצ'ומינסקי: אני מגיע לבית של אותו בן אדם, הוא מצא בבית, בשאר שעות היממה – לפני או אחרי – אין - - -

שמחה רוטמן: מתוך 101 הדוחות.

גלעד קריב: אין בעיה, אבל אז הייתי צריך לומר – בואו רק נגמור, יש עוד שקופית אחת וחשוב לי כי אני רוצה לשמוע את התייחסות משרד הבריאות.

גלעד קריב: יש רק בעיה אחת עם המשפט האחרון.

גלעד קריב: אם אתם הייתם אומרים, או מציגים נתונים שבגלל הדיקור העדין של הבידוק המשטרתי – אין אזיק אלקטרוני.

גלעד קריב: כרגע אתם מתקשרים בטלפון בנקודה מסוימת, מבקרים אותו בנקודה מסוימת.

גלעד קריב: אם הייתם אומרים שבממצאים שלכם 96% או 95% מהביקורים מסתיימים בהצלחה במובן הזה שהאדם ציית, אז בסדר.

גלעד קריב: אבל זה לא מה שאתם אומרים, ולכן בפעם הבאה אני מבקש לקבל את העמודה הזאת.

גלעד קריב: ואם אתם לא מקבלים את המידע הזה, אז בואו נדבר על זה שאתם לא מקבלים את המידע, אבל זה המידע הכי חשוב.

גלעד קריב: הנתון הכי חשוב הוא להבין כמה אנשים שביקרתם ובדקתם הפרו את חובת הבידוד.

גלעד קריב: אני חושב שיש לכם בעיה בסגירת המעגל.

גלעד קריב: אני חושב שלא נותנים קנסות לא בגלל שהשוטרים הם רחמנים.

גלעד קריב: אני חושב שחבר הכנסת מקלב נגע בעובדה – בסופו של דבר, ידיכם עמוסות עבודה.

גלעד קריב: כשבן אדם מגיע ורואה שהמבודד לא בבית, אז הוא פותח את המעגל, אבל הוא לא עומד שם שלושת-רבעי שעה עד שהבן אדם יחזור.

גלעד קריב: הוא דיווח, הוא העביר את הדיווח הלאה.

גלעד קריב: השוטר אמר אני הודעתי לכם שפלוני אלמוני לא בביתו.

גלעד קריב: כתבתי, הודעתי לכם, ואני עכשיו עובר למבודד הבא.

גלעד קריב: וכנראה שאצלכם אין את אותו גורם הבא בשרשרת המזון שאומר הבן אדם לא היה, הוא מקבל דוח.

שמחה רוטמן: יש לי שאלת נתונים.

שמחה רוטמן: 294 דוחות שהוגשו – כמה מהם הם על מבודדים וכמה מהם הם על חולים?

שמחה רוטמן: יש פילוח או שאנחנו לא יודעים?

צביקה חסיד: לא, 294 הוא לגבי המבודדים.

שמחה רוטמן: ועל חולים אין דוחות?

צביקה חסיד: לא שמנו את הנתון הזה, אנחנו נביא את זה לדיון הבא.

שמחה רוטמן: הבנתי.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אנחנו לא יודעים – זה רק על מבודדים.

צביקה חסיד: רק על המבודדים.

אורי בוצ'ומינסקי: צריך להגיד שהנושא הזה של קנסות לחולים זה משהו שנמצא בשיח היום.

אורי בוצ'ומינסקי: עד לא מזמן המדיניות הייתה לפתוח תיקי חקירה בחשד להפצת מחלה, סעיף 218.

אורי בוצ'ומינסקי: התייחסת לזה מקודם, חבר הכנסת רוטמן, על העמדה של המשנה לפרקליט המדינה.

אורי בוצ'ומינסקי: זה נבחן בימים האחרונים ויכול להיות שזה יחזור להיות שוב באכיפה.

אורי מקלב: אני רוצה לחדד הערה.

אורי מקלב: אנחנו עקבנו אחרי הדיונים שקבענו 5,000, למה לא 2,000.

אורי מקלב: הייתה שאלה שאז אתה יותר מרתיע את עצמך וצריך הרבה יותר אחריות.

אורי מקלב: אבל דווקא הפרת בידוד, מכל הקנסות שיש לנו, יש בזה – המציאות היא ברורה יותר, שיקול הדעת הוא פחות.

אורי מקלב: המציאות ברורה, ומכל המדרג של הקנסות, הוא המדרג הכי גבוה.

אורי מקלב: המסכות והסגרים נעשו כדי למנוע, אבל לא כשאתה יודע שהוא יכול להיות פצצה מהלכת או כשהחשש הוא הרבה יותר גבוה, אלה מבודדים, במיוחד אלה שהיו מבודדים שהיה להם מגע עם חולים.

אורי מקלב: לכן שם הנתונים הם הרבה יותר – אפשר לעשות אותם, שיקול הדעת צריך להיות פחות, היה או לא היה.

אורי מקלב: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, בהתחלה היה ויכוח איך תהיה הפרת בידוד.

אורי מקלב: בהתחלה זה היה אם אתה לא ענית לטלפון.

אורי מקלב: ואז אנחנו בוועדת החוץ והביטחון לא הסכמנו לדבר הזה, אמרנו זה שהוא לא ענה לטלפון – מי אמר שהטלפון שהוא כתב בטופס הוא אותו טלפון שהוא באמת מחזיק אותו?

אורי מקלב: הוא גם יכול להשאיר את הטלפון בבית ולצאת.

אורי מקלב: לכן היו לנו בעיות ואמרנו שרק ביקורים.

אורי מקלב: בהתחלה המשטרה גם חששה לבוא לבקר.

אורי מקלב: כשהיה תחילת הקורונה, גם לאנשי משטרה היה חשש לבוא לבתים, לפתוח בתים, ולזהות אנשים שהם מפרי בידוד או חשש שהם חולים.

אורי מקלב: לכן דווקא יש הבדל בין כל הדברים האחרים לבין – כשאתה נותן דוח לאדם שלא עטה מסכה כשהוא היה בודד ברחוב על אי עטית מסכה, אם זה היה בידינו, לא היינו נותנים לו בכלל, אולי היינו קובעים שלא נותנים דוחות על מי שהולך ברחוב, או מי שהולך לבד, רק לא יכולנו וקבענו.

אורי מקלב: שם זה היה – שם הוא נותן.

אורי מקלב: בכל אופן, מי ש - - -, הוא לא יודע.

אורי מקלב: אתה בלי מסכה, אני נותן לך על מסכה.

אורי מקלב: לכן בבידוד הנתונים הרבה יותר ברורים, המידע שאפשר לדעת אם אתה נחשפת והוא הפר בידוד זה דבר ברור, ושם היה צריך להיות צמצום בין המפרים לבין הקנסות מה שהמשטרה יודעת, לא מה שטוענת הרופאה, שהיא יודעת שיש עשרות אלפים.

אורי מקלב: מאיפה היא יודעת את זה?

אורי מקלב: וגם על הצמידים לא קיבלנו תשובה.

גלעד קריב: נבקש על זה תשובה.

גלעד קריב: א', תודה על הצגת הנתונים.

גלעד קריב: כמובן, ברכות על העשייה.

גלעד קריב: אני חושב שלגבי העניין הזה – שמעתם מה במוקד הטרדה שלנו.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים רגע לפני דיון בתקנות תו ירוק בהיקף מצומצם.

גלעד קריב: לפחות נתוני האכיפה שלכם מעידים על איזושהי דיספרופורציה בין אכיפת ההוראות לגבי המצב שמשרד הבריאות מגדיר כמצב היותר מסוכן, לבין הדברים היותר קלים לתפיסה, וזו תקופה שצריכים לעשות בה בדק בית בעניין הזה.

גלעד קריב: ברשותכם, אני רוצה – מכיוון שאמרתם שרק מתחילה כרגע עבודת המטה בבט"פ לגבי המבנה וכולי, אז כמובן יוכלו להתייחס, אבל אני כבר אומר שאנחנו נמשיך בשגרת דיוני מעקב יחסית תכופה לאורך התקופה הקרובה, ואנחנו כמובן נבקש את העדכון לגבי ההתארגנות המחודשת של המשרד לבט"פ והמשטרה.

גלעד קריב: אני מבקש לעבור עכשיו, ברשותכם, חברי הכנסת, לנציגת משרד הבריאות, אילנה גנס.

גלעד קריב: אני אבקש גם את התייחסותך לנתונים.

גלעד קריב: אנחנו העלינו בדיון קודם בתקנות את שאלת הממשק ביניכם לבין מינהלת האכיפה ועד כמה הממשק הזה מהודק ועד כמה – למשל, האם הנתונים שאנחנו כרגע ראינו הם נתונים שאתם קיבלתם בשוטף?

גלעד קריב: האם העליתם את השאלות האלה?

גלעד קריב: האם ישנה ישיבה קבועה פעם בשבוע, פעם ביומיים, של מיקוד מטרות, או איזושהי התנהלות זורמת?

גלעד קריב: כי למיטב ידיעתי למשל עד הרגע הזה לא נפתרה סוגית התחבורה הציבורית בנתב"ג.

גלעד קריב: אז אחת משתיים – או שאני מצפה לשמוע ממינהלת האכיפה למה זה לא טופל, או שאני מצפה לשמוע מכם שזה לא טופ-פריוריטי שלכם.

גלעד קריב: אבל להישאר בלי תשובה אי אפשר ואני מוטרד, לאור הנתונים שראינו עכשיו, שאולי זה מתפרס לא רק על פני התחבורה הציבורית מנתב"ג.

גלעד קריב: אז בבקשה.

אילנה גנס: צוהריים טובים לכולם.

אילנה גנס: קודם כל, תודה על ההצגה.

אילנה גנס: אנחנו מכירים את המאמץ המאוד מאוד גדול שמינהלת האכיפה מבצעת בנושא של פיקוח על מבודדים, שעובדים בתיאום איתנו.

אילנה גנס: לשאלת הממשקים אני אתייחס ואגיד שיש נציג קבוע של מינהלת האכיפה שנמצא באופן קבוע על שולחן מרכזי במשל"ט הקורונה של משרד הבריאות.

אילנה גנס: הוא מציג לנו בהערכות מצב על בסיס יומי את פעילויות האכיפה של היממה האחרונה – כמה פיקוחים בוצעו, פרונטלי וכל החלוקה שהוצגה כאן.

אילנה גנס: אנחנו מכירים את הנתונים על בסיס יומיומי.

אילנה גנס: אנחנו מגדירים תעדוף באופן שוטף שמועבר למינהלת האכיפה מבחינתנו מה הדברים שצריך לאכוף.

אילנה גנס: אנחנו מבינים שהיקפי האכיפה רק הולכים ועולים.

אילנה גנס: אם אנחנו מרחיבים את רשימת המדינות בסיכון מרבי, מדינות עם אזהרת מסע חמורה, חובת בידוד שחלה כרגע על כל מי שחוזר, לפחות ל-24 השעות הראשונות מחו"ל, בדיקות, חולים.

אילנה גנס: יש גם עלייה בכמות המגעים שחייבים בידוד בתוך מדינת ישראל ולא רק חוזרי חו"ל.

אילנה גנס: המספרים רק הולכים ועולים.

אילנה גנס: אין לנו ספק שזו משימה לא ריאלית להגיע בכל אחד מימי הבידוד לכל מבודד, לגעת בו ולבדוק אותו, והניטור של הבידוד שלו הוא איננו רציף.

אילנה גנס: אין לנו ספק שלמרות המאמץ הגדול מאוד שמבוצע על ידי מינהלת האכיפה, הכלי הזה הוא לא מספיק אפקטיבי ולכן צריך לקדם את האכיפה הדיגיטלית באמצעים כאלה ואחרים.

אילנה גנס: הנושא הזה גם נמצא כרגע במרכז העבודה של המשרד לבט"פ.

אילנה גנס: זה היה אצלנו והועבר בשבוע האחרון להמשך קידום התהליך הזה מול המשרד לבט"פ עד שתהיה אכיפה דיגיטלית.

אילנה גנס: חשוב לציין שהיא תהיה רלוונטית רק לחוזרי חו"ל, היא לא תהיה רלוונטית למבודדים אחרים וכרגע במצב הנוכחי, עם התפשטות התחלואה בקהילה שאנחנו רואים בארץ, ולא רק בקרב החוזרים מחו"ל, מבחינתנו הזן הזה מתפשט, יכול להיות שגם זנים אחרים, ולכן האכיפה היא חשובה על כולם.

אילנה גנס: כל עוד אין אכיפה דיגיטלית, מבחינתנו, התעדוף שהוגדר הוא קודם כל חוזרים ממדינות בסיכון מרבי ברמה 5, כפי שהוזכר ואכיפה על חולים מאומתים.

אילנה גנס: אנחנו מקווים שייכנס אמצעי לפיקוח אכיפה דיגיטלית, וברגע שזה יקרה, המיקוד צריך להיות על אלה שהם חבי בידוד בתוך מדינת ישראל, שהם לא חוזרים מחו"ל, וכמובן, תו ירוק ברגע שייכנס לתוקף.

אילנה גנס: גם שם אנחנו מצפים להגברת אכיפה כי אפידמיולוגית אלה המקומות שאנחנו מבינים שהם מפיצי התחלואה המרכזיים, ושם צריך לשים את מוקד מאמץ האכיפה מבחינתנו.

אילנה גנס: שוב, מינהלת האכיפה מכירה את זה, אנחנו בשיח שוטף יומיומי איתם.

אילנה גנס: גם טיפול ממוקד נקודתי באירועים חריגים של מפיצים שאנחנו מזהים באירועים של חקירות אפידמיולוגיות מועברים למינהלת האכיפה לצורך המשך טיפול של משטרה בנושא, והדבר הזה מבוצע, אנחנו מעודכנים על זה באופן שוטף.

אילנה גנס: דרך אגב, עוד נתון שלא הוצג כאן ואנחנו מכירים אותו, מעבר למתן דוחות, אם ניכנס ונבדוק כמה מהדוחות האלה אכן שולמו, המספרים, לצערי, הם לא גבוהים.

אילנה גנס: גם המספרים של הדוחות הם לא גבוהים וגם מספר הדוחות שמשולם בפועל הוא יחסית נמוך.

גלעד קריב: את זה נשאיר לרשויות האכיפה.

גלעד קריב: מדינת ישראל לא ידועה כמי שמוותרת בקלות על גביית הקנסות שהיא מטילה על הציבור.

גלעד קריב: זה בסדר, יומם יגיע.

גלעד קריב: אני רוצה, אם אפשר, לשאול אתכם את השאלות הבאות: א', מה פשר העיכוב הגדול בהכנסת אמצעים טכנולוגיים?

גלעד קריב: אנחנו שנה וחצי אחרי פרוץ האירוע, נושא האמצעים הדיגיטליים מדובר כבר הרבה מאוד זמן.

גלעד קריב: אני מבין שכרגע זה עבר לטיפול הבט"פ, אבל למה?

גור בליי: ותיקון החקיקה הרלוונטי עבר פה בוועדת החוקה ואושר במליאת הכנסת כבר במרץ, זאת אומרת, לפני ארבעה חודשים.

גלעד קריב: מה פשר העיכוב?

גלעד קריב: מדוע יש פה חודשים שבהם יש תשתית חקיקתית שאפשרה את זה, ומה הצפי גם?

גלעד קריב: האם יש לכם צפי?

גלעד קריב: אני מבין שמשרד הבריאות עשה את עבודת המטה עד לפני שבוע, כרגע זה בבט"פ.

גלעד קריב: אני מניח שאפשר לצפות לתשובה משני המשרדים, טווח זמנים.

טל וינר שילה: חן וונדרסמן שאתנו בזום תסביר את הנושא.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: שאלה שנייה, בדיונים שלכם עם מינהלת האכיפה לא עלתה הסוגיה שהעלו כאן חברי הכנסת על הפער הכמעט בלתי נתפס בין כמות הדוחות והקנסות על אי עטית מסיכה, על יציאה למרחב הציבורי לבין מה שאתם מגדירים כרגע מוקדי ההדבקה?

אילנה גנס: אין ספק שהפער הזה הוא משמעותי.

אילנה גנס: אנחנו לא ראינו את כל המספרים כפי שהם הוצגו כאן היום, אנחנו רואים את זה בחתך יומי ופחות בתמונה כוללת, גם חלק גדול מהעבירות לא היו רלוונטיות בתקופה האחרונה.

אילנה גנס: אבל אין ספק שהפער הוא משמעותי מאוד והוא מאוד בולט בנתונים.

אילנה גנס: אנחנו מעלים את זה.

אילנה גנס: אגב, סוגיה חשובה נוספת שחשוב לי להתייחס אליה, לגבי הפרות בידוד.

אילנה גנס: הזכרתם פה את הפער הגדול שאנחנו מציגים בנתונים שלנו אל מול המשטרה.

אילנה גנס: אנחנו מתבססים בעיקר על נתונים שאנחנו למדים אותם מתוך חקירות אפידמיולוגיות, כמה הדבקות היו מאדם שיש עליו חובת בידוד מחוץ למשפחה.

גלעד קריב: דרך אגב, כנראה שגם אין מחלוקת ביניכם לבין המשטרה בנושא הזה, גם המשטרה אומרת בגילוי לב שכנראה יש הרבה הפרות בידוד.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, בעיניי הבעיה המרכזית היא שאף אחד כנראה לא עושה דברים משמעותיים עם הדיווחים של שוטרי הסיור שאומרים פלוני אלמוני לא בביתו.

שמחה רוטמן: אני רוצה להגיד משהו.

שמחה רוטמן: בסופו של דבר יש פה – גם כתבתי על זה בימים האחרונים, וגם דיברנו על זה כשעשינו את הדיון על איסור יציאה.

שמחה רוטמן: אנחנו מחפשים מתחת לפנס כל הזמן, והדבר הזה מייצר בעיה.

שמחה רוטמן: בית המשפט העליון פתח לנו את נתב"ג.

שמחה רוטמן: היו טענות לא מוצדקות, אבל אם יש כשל – ופה אתם צריכים להגיד את זה.

שמחה רוטמן: אם יש כשל, משהו אינהרנטי באכיפת בידוד שאותם אומרים: שנה וחצי עברה, משטרת ישראל, מינהלת האכיפה, משרד הבריאות, אנחנו לא יודעים לאכוף את זה.

שמחה רוטמן: זה משהו במציאות, זה משהו באנשים, זה משהו במזג האוויר, אני לא יודע.

שמחה רוטמן: אנחנו לא יודעים, תגידו: אנחנו לא יודעים לבצע אכיפת בידוד, נקודה, סוף פסוק.

שמחה רוטמן: אל תעשו לנו כאילו.

שמחה רוטמן: למה אני אומר את זה?

שמחה רוטמן: כי האמירה הזאת שלכם, אתם מייצרים אמירה בעייתית מאוד גם מבחינה משפטית וגם חוקתית.

שמחה רוטמן: אכיפת בידוד זה הכי חשוב, אותו אנחנו לא עושים, אנחנו עושים דברים אחרים, ואז בית המשפט אומר אני לא מאשר לכם לסגור את נתב"ג.

שמחה רוטמן: אני לא אאשר לכם איסור יציאה, כי בעיניי אין שום סיבה לאסור על יציאה אם אתם לא מטפלים בכניסה.

שמחה רוטמן: אם זה יהיה תלוי בי, אני מקווה שאצליח בפעם הבאה לשכנע את יושב-ראש הוועדה להצביע איתי ולחצות את מחסום קואליציה-אופוזיציה.

שמחה רוטמן: אני לא מוכן לאסור על אנשים ל- איזו מדינה הוספתם היום, קירגיסטן?

שמחה רוטמן: – כשמי שחוזר, אתם לא מטפלים בנושא.

שמחה רוטמן: עוד מעט אומן.

שמחה רוטמן: עכשיו מדברים על אומן, כי מה?

שמחה רוטמן: כי את הנושא המרכזי שאפשר היה לטפל – או במישור האלקטרוני, או במישור שבן אדם שמגיע, השוטר לא מוצא, מקבל למחרת בדואר את הדוח, ואם הוא לא ישלם, אכיפה וגבייה.

שמחה רוטמן: היעדר האכיפה הזה כובל את ידינו לא רק ביכולת לטפל באכיפת בידוד, הוא כובל את ידי מדינת ישראל לסגור את כל השרשרת.

שמחה רוטמן: בצדק נאמר אם אתם לא יודעים לטפל באכיפת – שוב, זה משהו במציאות, אם זה משהו שהוא באמת מחסום בלתי עביר, שזה לא עניין של חוסר השקעת משאבים, וזה לא עניין של שאתם מדברים ביניכם כבר שנה וחצי על זה ולא מצליחים לעשות את זה, אלא משהו מציאותי.

שמחה רוטמן: תציגו את הקושי המציאותי, ובפעם הבאה התשובה של המדינה לבג"ץ תהיה: אכיפת בידוד היא משהו בלתי אפשרי בגלל 1, 2, 3, 4 ולכן אין לנו ברירה אלא לעשות דברים אחרים.

שמחה רוטמן: אז תגידו, אל תשחקו בכאילו.

גלעד קריב: למעט דבר אחד, שלפחות מציגים פה נתונים מאוד מרשימים של פעולת שיטור ואכיפה.

שמחה רוטמן: של פעולות ביקור, נכון.

שמחה רוטמן: ולכן זה עוד יותר מפתיע.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, אני חושב שהנתונים שאתם מציגים הם מאוד מרשימים.

גלעד קריב: יש פה חולייה אחת חלשה, כי עם כל הכבוד, אי אפשר לקבוע בחוק סנקציות.

גלעד קריב: כרגע יש אכיפה סלקטיבית.

צביקה חסיד: המשטרה יכולה להיות יותר אפקטיבית במתן דוחות, זה ברור.

צביקה חסיד: אנחנו גם לומדים את הדברים האלה.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שכל הנושא של הקורונה זו לא איזו תורה שהייתה והוצאנו אותה מהמדף, ניקינו את האבק ואנחנו עושים אותה.

צביקה חסיד: כל התהליך הזה של הלמידה, של האכיפה, של ההכשרה של השוטרים, עם כל הנתונים שמשתנים כל הזמן, זה משהו מאוד דינמי שאני יכול להגיד לך שיש המון למידה, המון השקעה.

גלעד קריב: ניצב משנה חסיד, אני אומר עוד פעם, יש פה הרבה מאוד הכרת הטוב והכרת טובה.

צביקה חסיד: ואני אומר על השולחן, אנחנו יכולים להיות יותר אפקטיביים, ואנחנו נהיה יותר אפקטיביים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: התפקיד שלנו הוא גם הפיקוח אבל הוא גם להיות קצת קפדניים עם העניינים הנורמטיביים, מה עוד שאנחנו חתומים על החקיקה הזו.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, לא רק המספרים לא מסתדרים בין כמות הביקורים המדהימה שאתם מבצעים – זו באמת אופרציה דרמטית – לבין התוצאה, ואמרתי לך איפה אני חושב שהבעיה נמצאת.

אורי בוצ'ומינסקי: אפשר התייחסות קצרה לשתי השאלות שנשאלה נציגת המשרד?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני רק אומר עוד פעם, אנחנו גם מוטרדים מהפערים לא רק בטבלת המבודדים.

גלעד קריב: הפערים בין האכיפה על מה שמוגדר על ידי משרד הבריאות כמוקד הסכנה, לבין הדברים שהם לא זוטות, אבל הם הדברים הפחות חשובים, הפער הזה הוא גם בלתי נסבל.

גלעד קריב: אני הייתי שמח לראות מספרים הרבה יותר נמוכים.

גלעד קריב: להיפך – אני חושב שאמר את זה חבר הכנסת בן גביר או חבר הכנסת מקלב – הייתי שמח שלמול האזרח שיצא עם הכלב וחצה את ה-1,000 מביתו, שם אתם תתרו ותדברו ולא תטילו קנס, ועל בעל עסק שפתח בניגוד לחוק, או על מישהו שעשה מסיבה שערורייתית על הגג שלו מתוך מחשבה שהמשטרה לא תידפק על דלתו גם כשהוא יורה זיקוקים בשמי תל אביב, שם הייתי מצפה לקנסות לכל מי שנמצא באירוע.

שמחה רוטמן: זיקוקים גם בשמי לוד.

גלעד קריב: גם בשמי לוד.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: רק שאלה אחרונה למשרד הבריאות: אם אכן תאושרנה – זה אפילו לא אם תאושרנה, הממשלה התקינה תקנות שתיכנסנה באופן אוטומטי לתוקפן דומני מחר בערב שמחזירות את התו הירוק באיזושהי פרופורציה.

גלעד קריב: האם התקיים דיון ביניכם לבין משטרת ישראל לקראת מחר לגבי סדרי העדיפויות באכיפה?

גלעד קריב: האם אתם יודעים היום לומר ש-270 שוטרים זמניים קיבלו עכשיו הוראה לצמצם ב-50% את הביקור של המבודדים ולגשת לאכוף אירועי תו ירוק?

גלעד קריב: הדיון הזה התקיים אתכם?

גלעד קריב: מחר בערב, בחצות – אני צודק?

גור בליי: הלילה.

גלעד קריב: הלילה בחצות נכנסות תקנות התו הירוק.

גלעד קריב: איזה דיון – אלא אם אנחנו - - -

גור בליי: אלא אם הוועדה תחליט שהיא לא מקבלת.

גלעד קריב: אלא אם הוועדה מצביעה נגד התקנות.

גלעד קריב: התקנות, גם אם הוועדה לא - - -

אורי מקלב: אנחנו נקיים דיון היום?

גלעד קריב: כן, נקיים היום דיון.

גלעד קריב: כרגע אין הסכמה בין אופוזיציה לקואליציה על ההצבעה, אבל דיון יהיה.

גלעד קריב: אני לא אאפשר לתקנות של תו ירוק - - -

אורי מקלב: ככל שאתה תגיד ותכריז שאתה לא מקבל את התו הירוק כמו שהוא - - -

גלעד קריב: אני לא בטוח.

גלעד קריב: אני לא בטוח.

אורי מקלב: הוועדה היא פתוחה לכל הצגה ולדברים - - - גם ככה.

גלעד קריב: אני לא בטוח שאני מתנגד, לכן אני מקיים דיון.

אורי מקלב: אבל מה שנאמר שזה רק הצגת הדברים ולא לקיים שום דבר בשביל האפקטיביות.

גלעד קריב: לא, לא, כרגע אין הסכמה.

אורי מקלב: אני אגיד לך למה אין הסכמה.

אורי מקלב: אין הסכמה בגלל שזה דיון - - -

גלעד קריב: חברים, אני עוד לא מחווה את דעתי על התו הירוק כי אנחנו לא שמענו את זה בדיון.

אורי מקלב: דיברו וציטטו אותך שאתה לא מתכונן מעבר רק ל - - -

גלעד קריב: אני לא יודע מי ציטט אותי כי אני לא התייחסתי לעניין.

אורי מקלב: זה מה שסיכמנו בכמה דקות הקודמות, שהציטוטים פה הם לא תמיד - - -

גלעד קריב: אני לא יודע.

גלעד קריב: העובדה היא שאני מתעקש על קיום הדיון גם אם אין הסכמה בין קואליציה לאופוזיציה.

גלעד קריב: דומני שאני הוכחתי שאני לא מתכוון להיות חותמת גומי.

אורי מקלב: אני רוצה לציין שבדיון האחרון - - -

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: עכשיו נשמע, נראה, נדון.

גלעד קריב: זה לא הדיון כרגע, אבל מה שאני שואל - - -

אורי מקלב: לדעתי יש חשיבות לעשות את זה.

גלעד קריב: נעשה את זה.

גלעד קריב: אני רק שואל, היום בחצות נכנס סט תקנות לא טריוויאלי.

גלעד קריב: זו לא הארכה, זה לא להוסיף את קירגיסטן על רשימת המדינות.

גלעד קריב: תסבירו לי מה נעשה היום בין משרד הבריאות לבין המשטרה לגבי מדיניות האכיפה לאור עידן התו הירוק.

גלעד קריב: כמה דיונים התקיימו בנושא?

גלעד קריב: גובשה מדיניות אכיפה?

גלעד קריב: אז אני לא מבין, אתם מתקינים תקנות שיש להם קנסות וכולי, ואין דיון על מדיניות אכיפה?

אילנה גנס: קודם כל, מינהלת האכיפה מכירה את התקנות החדשות שמשרד הבריאות מקדם, זה לא חדש.

אילנה גנס: זה נעשה בתיאום ובידיעה מלאה של דברים שאנחנו מבינים שנמצאים בפער, וכחלק מהניסיון לעצור את התחלואה שאנחנו רואים שכרגע מתפשטת אנחנו מזהים את המוקדים הספציפיים בצורה מאוד מאוד ממוקדת, ששם באמצעות תקנות שיכולות לא לייצר הגבלה מאוד מאוד משמעותית, להשפיע משמעותית על הורדת תחלואה או על מניעת התפשטות.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: התקנות מאפשרות קיום אירועים עד 100 אנשים.

גלעד קריב: מעל 100 אנשים – אם הכנסתם את התקנות, הן נוגעות למועדונים, הן נוגעות לאולמות אירועים, נכון?

גלעד קריב: אז אני רוצה להבין, אנחנו נמצאים 12 שעות לפני כניסתן האוטומטית של התקנות לתוקף, למעט אם ועדת החוקה תצביע נגד היום בצוהריים, אז הנה דוגמה, טסט-קייס טוב: איזה הוראות קיבלו היום 270 שוטרים זמניים לאור כניסת התו הירוק?

גלעד קריב: האם יש לכם תוכנית עבודה שהחבר'ה האלה ממחר הולכים ומבקרים אולמות אירועים?

גלעד קריב: איך זה קורה?

גלעד קריב: יכול להיות שזה קורה, אבל אנחנו רוצים להבין איך זה קורה.

גלעד קריב: כי אחרת אנחנו מודיעים עוד פעם לציבור על הטלת הגבלות וכולי, ועוד פעם כנראה ההגונים יעמדו, אבל המפרים – טוב, בסדר.

גלעד קריב: ואנחנו רואים את זה בנתוני הדוחות של הבידוד.

גלעד קריב: אז אני שואל מה דפוס העבודה שלכם?

גלעד קריב: ממחר, איך דפוס העבודה משתנה?

צביקה חסיד: דפוס העבודה משתנה וישתנה בהתאם להערכת מצב שמתבצעת במשטרה בהתאם לתקנות החדשות שנכנסות.

גלעד קריב: אבל יודעים מה התקנות.

צביקה חסיד: שנייה.

צביקה חסיד: אנחנו מקיימים הערכת מצב אצלנו ברמה של המפקדים הבכירים הרלוונטיים לטובת הנושא הזה, ומשם יוצאות ההנחיות.

גלעד קריב: האם יצאו הנחיות לקראת מחר כבר או טרם?

צביקה חסיד: עדיין לא יצאו.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: כן, חבר הכנסת מקלב, ואז אנחנו נשמע גורמים אחרים.

אורי מקלב: קודם כל, אני חושב שעצם קיום הדיון הזה הוא דבר מאוד חשוב, גם בלחץ העבודה שיש על שולחן הוועדה, משתי סיבות: סיבה אחת שעד עכשיו הוועדה שמה דגש מאוד גדול, הנושא של קבלת נתונים ומהנתונים אנחנו רוצים ללמוד איך העבודה מתבצעת בהגדרה של הפקת לקחים מסוימת.

אורי מקלב: אני מדבר בהפקת לקחים על הדרך של ההתמודדות עם הדוחות והאכיפה, על הדרך.

אורי מקלב: כשאנחנו בוועדת חוקה דנו – הנושא אם זה 5,000 או 3,000 או 2,000, הוועדה דנה בזמנו מה יותר אפקטיבי ומה צריך לעשות.

אורי מקלב: אבל הדרך – זה עוד היה לפני זה, את זה לא ידענו.

אורי מקלב: ברשותך, אני רוצה להביא את הפן של האזרחים, מה הם הרגישו, מה התגובות שלהם, ואיך אנחנו רואים את נושא האכיפה.

אורי מקלב: אני חושב שבכותרת צריך להגיד שאין ספק – אתה אמרת את זה, ואנחנו יודעים שהתפקוד במצב כזה הוא לא תפקוד פשוט.

אורי מקלב: הממשק בין אזרח לבין משטרה ואכיפה, כשמדובר באנשים שהם לא הקליינטים הקבועים של המשטרה, אנשים שהם נורמטיביים, אדוני היושב-ראש – רבים-רבים מאלה שקיבלו את הדוחות לא קיבלו מימיהם דוחות על דברים אחרים, הם לא היו בסיטואציה הזו ולא חושבים להיות.

אורי מקלב: אנשים שמשתדלים, אנשים שמאוד רוצים להיות נורמטיביים.

אורי מקלב: אני גם רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, ככלל, בעיני, אחרי כל כך הרבה שנות ניסיון בוועדה הזו – אולי הכי הרבה בכנסת שנות כהונה בוועדה – יש פער גדול מאוד בין מה שמוצג פה בוועדה לבין מה שקורה בשטח.

אורי מקלב: אם כולם היו מר חסיד ואחרים, הייתי נותן להם חבל מאוד מאוד ארוך, אבל בשטח הפער הזה בין המפקדים והקצינים לבין מה שקורה בשרשרת הזאת של השוטר בשטח, השוטר שנמצא במחסום, השוטר שעושה את האכיפה בשטח, לדאבוני, הפער הוא בין מזרח למערב, בין שחור ללבן.

אורי מקלב: זה גורם לנו שאנחנו צריכים להסתכל על דברים, ואתם גם כן צריכים לבחון את הדברים.

אורי מקלב: זה לא רק לבחון היום מה שאתם הייתם רוצים, אתם רואים מה קורה במבחן התוצאה.

אורי מקלב: ושם הפערים הם מאוד גדולים.

אורי מקלב: אז אני רק שואל שאלה, ואני מתחבר למה שנאמר עד עכשיו: האם סעיף 9 של המשטרה והדרך למתן הדוחות עדיין תקפים?

אורי מקלב: סעיף 9 אומר שלפני מתן דוח לאדם צריכים לבצע שלושה דברים: הדבר הראשון הוא להגיד לו שיש לו זכות תגובה.

אורי מקלב: הדבר השני הוא לרשום את התגובה שלו.

אורי מקלב: והדבר השלישי הוא מתן הדוח ביד.

אורי מקלב: האם הדבר הזה מתבצע?

אורי מקלב: אני יכול לשאול שאלה מתוך מספר הדוחות הגבוה שניתנו: כמה דוחות ניתנו ביד?

אורי מקלב: אז אני רוצה לספר לכם, הדוחות לא ניתנים ביד.

אורי מקלב: הדין ודברים בין השוטר לבין האזרח הוא תן תעודת זהות.

אורי מקלב: תעודת זהות, וככה זה נגמר, ברישום מספר תעודת זהות ולקליינט הבא.

אורי מקלב: עולים זוג שוטרים, או שוטר וחייל, לאוטובוס, עוצרים את האוטובוס, עוברים אחד-אחד, מבקשים מהם – אין שום זכות תגובה, וגם כשנרשמת זכות תגובה היא לא נרשמת נכון, ומתן הדוח, אין מצב של מתן דוח.

אורי מקלב: רוב הדוחות שנתתם פה, בלי מסירת הדוח ביד.

אורי מקלב: ואני רוצה להגיד לכם בהמשך, חלק גדול – אם לא רוב, אני לא יכול למדוד את זה – כשהאזרח כבר קיבל את הדוחות, הוא קיבל עם קנס גבוה, עם קנס מוכפל או 50% מהקנס מכיוון שהוא לא קיבל.

אורי מקלב: זו פעם ראשונה שנתקל האזרח, מקבל האזרח, מקבל את הדוח, הוא מקבל את זה כבר עם קנס גבוה.

אורי מקלב: אני שואל שאלה אמיתית פרקטית, שזה מה שהיה, שלא ידענו לשאול אותה בתחילת הדרך: איך השוטר יודע לבחון כשנניח יש הפרת סגר?

אורי מקלב: איך הוא יודע לבחון אם הוא עומד בנתונים שנתנו לו, בתוך המגבלות שנתנו לו, באפשרויות שהיו לו – הוא בא לסעוד מישהו מבוגר, הוא נסע לבית חולים, גם יכול להיות שהוא נסע לחתונה.

אורי מקלב: איך השוטר יודע בשטח להגיד לו - - - איך יש לו את האינדיקציות?

אורי מקלב: האינדיקציות – אני חושב שביררתי את זה בזמנו עם גור – האפשרות לתת דוח היא רק אם אתה יודע שלא.

אורי מקלב: זאת אומרת, אני יוצא מנקודת הנחה שאם הוא אומר לך ב-03:00 בלילה אני נוסע לחתונה, אז אתה יכול להגיד שזה לא, אבל יכול גם לנסוע ב-08:00 בבוקר ולהגיד לך חתונה בתקופת הקורונה, וזה יהיה נכון.

אורי מקלב: הוא נוסע מתוך 20-10.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שהנושא הפרקטי בעניין הזה הוא הטעם הלא טוב שיש בין המציאות לבין האזרחים, ואני חושב שמעבר לכל ההתמודדות עם הקורונה מדובר באנשים שקיבלו דוחות, אנשים שהתמודדו.

אורי מקלב: אלו היו תקופות קשות מאוד, שחס וחלילה, יכולות לחזור אלינו בצורה כזאת או בצורה אחרת.

אורי מקלב: להגיד שלא הייתה אכיפה בררנית – אני חושב שקשה מאוד להגיד שלא הייתה אכיפה בררנית בתחילת דבריך.

אורי מקלב: הייתה אכיפה בררנית, זה מתועד, זה מצולם.

אורי מקלב: ההרגשה הייתה כמעט שלפי כל כתב טלוויזיה שסיקר אתכם בלילה, למחרת בבוקר, זה מה שהיה.

אורי מקלב: אני מבין היום – אני יכול להבין בצורה מסוימת שאם היום לא תהיה אכיפה באוכלוסייה החרדית, ששם אין בכלל – ברוך השם, שגם לא יהיה – תחלואה, או תחלואה באחוזים מאוד מאוד נמוכים, לבין מה שנעשה בנתב"ג, יכול להיות שבאמת צריך לשים את הדגש.

אורי מקלב: אבל אלו לא היו הפערים האלה.

אורי מקלב: מדובר באכיפה בררנית.

אורי מקלב: עדיין זהות חרדית, זהות דתית, קיבל דוח שנתנו לאנשים אחרים לעבור, וזו לא המצאה שלי פה, זה תועד למכביר, ואני חושב שאתם צריכים לקחת את זה לתשומת הלב.

אורי מקלב: אני חושב שכל הנושא של מניעה מצבית כמעט ולא היה.

אורי מקלב: מניעה מצבית כדי למנוע, לתת כגורם הרתעה.

אורי מקלב: הרתעה בכלל לא הייתה.

אורי מקלב: עוד שני משפטים.

אורי מקלב: התברר שיש פער גדול מאוד בין המנטליות לבין ההבנה.

אורי מקלב: כשדיברנו על המיומנות ועל ההכשרות, אנשים קיבלו הכשרות קצרות, הם לא היו מיומנים לכך.

אורי מקלב: אני שואל אותך, אם אדם שאומר שהוא עושה ספורט והוא הולך עם חליפה כמוני, ואולי אפילו עם עניבה, אתה נותן לו דוח.

אורי מקלב: האם אתה מודע לזה שאתה נותן לו דוח?

אורי מקלב: האם מי שלא הולך עם נעלי ספורט, אני אראה לך בדוחות, טען שהוא הלך עם חולצה לבנה – זאת אומרת, זו הסיבה למה הטענה שלו לא נכונה שהוא עשה ספורט.

אורי מקלב: הבדל של מנטליות.

אורי מקלב: שבתי, אתה יודע שהדברים האלה נכונים ואתה שיש לי חבילות כאלה אצלי, שבדוחות בגלל שהוא הלך עם חולצה לבנה, זאת הראיה, זה הדבר היחיד שצוטט בדוח בגלל שהוא לא יודע שאנשים חרדים עושים ספורט גם עם חולצה לבנה וגם לא עם נעלי ספורט.

גלעד קריב: מכיוון שזמננו מאוד קצר, ברשותך, מוקד הדיון הפעם – אנחנו נכנסים פה לשגרה של דיוני מעקב בסוגיה הזאת.

גלעד קריב: אני אומר מראש, הדברים שעלו היום ידרשו תשובה.

גלעד קריב: אני גם לא תמיד מצפה לתשובה – הדברים של חבר הכנסת מקלב חשובים מאוד, וגם יידונו, אבל כרגע אנחנו חייבים להתייחס למצב הנתון.

גלעד קריב: המצב הנתון הוא שאין כרגע הוראות יציאה למרחב הציבורי, ואפילו אין חובת עטית מסכה במרחב הציבורי הפתוח.

גלעד קריב: ולכן אני אומר עוד פעם, הדברים של חבר הכנסת מקלב - - -

אורי מקלב: אלו דוגמאות למה שיקרה עכשיו.

אורי מקלב: אני רק רוצה להציע משהו קטן, אני אדלג על דברים שרציתי לדבר איתך, על הנושא של המחסומים ועוד דברים כאלה.

אורי מקלב: אני חושב שההסברה היא לא רק הסיבות על מה נותנים דוחות, מה מותר ומה אסור, גם מה דרך האכיפה.

אורי מקלב: דרך האכיפה – אם שוטר צריך לתת את הדוח ביד, אם שוטר צריך לתת לך - - - הדרכים האלה חייבות להתפרסם ולתת לזה לא פחות.

אורי מקלב: הסיבות – הוא יודע מה הסיבות, אבל הסיבות שלנו מכוונות, אני חושב שצריך - - -

גלעד קריב: הדברים הם חשובים, הם לא רק יירשמו לפרוטוקול, הם גם יעמדו בבסיס דיוני המעקב הבאים שלנו ככל שמשרד הבריאות, בתיאום עם יתר גורמי הממשלה, יחמירו את ההוראות.

גלעד קריב: השאלות האלה, שהן שאלות הכרחיות בעקבות הסגרים האחרונים, תעלנה במלוא עוזן.

גלעד קריב: חשוב לי לומר כאן – אנחנו לא ניתן את ידינו להחמרת האיסורים אם לא תהיינה התייחסויות לשאלות שחבר הכנסת מקלב מעלה.

גלעד קריב: א', חשוב לי לאפשר גם לגורם חיצוני, שהוא חברה אזרחית, זה יהיה פרופ' חגי לוין, נציג ארגון רופאי בריאות הציבור בהר"י, שנמצא אתנו בזום.

גלעד קריב: יש שתי סוגיות שחייבים לענות עליהן: האחת היא סוגית האמצעים הדיגיטליים ומה הצפי שלכם – המשותף, של הבט"פ ובריאות, האם יש?

גלעד קריב: גם תשובה שאין צפי היא תשובה.

גלעד קריב: אבל תשובה צריכה להינתן אחרי חודשים שהתשתית הנורמטיבית כבר הונחה על ידי הוועדה ועל ידי הכנסת.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל על זה תשובה.

גלעד קריב: ואני מבקש לקבל גם תשובה ממינהלת האכיפה אם יש לכם כרגע תוכניות וצעדים קונקרטיים לסגירת הפער הזה בין פעולות האכיפה לבין מספר הדוחות על המבודדים, או שאתם תבקשו לדווח על זה בפעם הבאה?

גלעד קריב: ואני מבקש התייחסות לנושא התחבורה הציבורית מנתב"ג, שזה נושא שעלה בדיונים הקודמים.

גלעד קריב: עוד פעם, גם התשובה כרגע שום דבר עוד לא קרה, זו גם תשובה, אבל הוועדה צריכה לשמוע את התשובה.

גלעד קריב: אז אנחנו קודם כל נשמע את פרופ' חגי לוין, אני רק אבקש בקיצור, כי יש לנו היום יום כמעט בלתי ייאמן של עיסוק בענייני קורונה.

גלעד קריב: יש לנו עוד דיון שמתחיל עוד מעט.

גלעד קריב: בבקשה, פרופ' לוין.

חגי לוין: תודה לך, יושב-ראש הוועדה, קצר ולעניין.

חגי לוין: אנחנו מבינים שאכיפה היא כלי חשוב למען הגנת – מה שאנחנו רואים מנקודת המבט שלנו, וזה עלה גם בדברים של נציגת משרד הבריאות, וגם מהתרשים הארגוני שאיש הקשר במשרד הבריאות הוא בדרג זוטר יחסית.

חגי לוין: אנחנו חושבים שנכון שהחיבור בין משרד הבריאות לבין האכיפה יהיה הרבה יותר הדוק ויהיה גם ברמה - - -

גלעד קריב: רגע, פעם נוספת, כנראה שמישהו מחייג אליך אם אתה דרך הטלפון.

חגי לוין: כנראה מהוועדה מנסים כל פעם.

גלעד קריב: כולנו הפכנו לבקיאים בהלכות זום.

חגי לוין: אני מקווה שעכשיו שומעים.

חגי לוין: חייבים לחבר טוב יותר את האינטראקציה בין גורמי האכיפה לבין הבריאות.

חגי לוין: אני רוצה להדגים את זה קונקרטית.

חגי לוין: למשל, אמרה נציגת משרד הבריאות: נושא החולים המאומתים – אני חושב שאנחנו רוצים לראות כאן בוועדה נתונים לא רק על התהליך, אלא גם על התוצאה.

חגי לוין: התוצאה היא הגנה על בריאות הציבור.

חגי לוין: מהם מדדי היעילות של האכיפה בהגנה על בריאות הציבור?

חגי לוין: כולם כאן מסכימים שצריכה להיות שוויוניות, מהם המדדים שבודקים שוויוניות באכיפה?

חגי לוין: צריך לחשוב על מדדים מתאימים, ואז להציג אותם ולחתור אליהם.

חגי לוין: אתמול הייתי בדיון של קבינט הקורונה של רחובות.

חגי לוין: העלו למשל נתון שהיו אירועי הדבקה בקניון רחובות, אז כך ראוי שהנתונים האלה יועברו מגורמי הבריאות לגורמי האכיפה, ואז יהיה מאמץ ממוקד באותו אזור, שלפי נתוני החקירות האפידמיולוגיות כבר הייתה בו הדבקה.

חגי לוין: גם זה היה חסר לי במצגת של משטרת ישראל, שתחודד לכל השוטרים המטרה.

חגי לוין: המטרה היא הגנה על בריאות הציבור, האכיפה היא אמצעי ולא מטרה, ולכן התיאום הוא חשוב, התיאום ההדוק יותר, וצריך למדוד את היעילות ואת השוויוניות כדי שהוועדה תוכל לשפוט אם אכן המטרה מושגת.

חגי לוין: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה רבה, פרופ' לוין.

גלעד קריב: האם יש תשובה של המשרד לבט"פ ומשרד הבריאות לגבי הצפי?

גלעד קריב: פחות מעניין אותי למה זה התעכב עד עכשיו, אנחנו עם פנינו לעתיד.

גלעד קריב: האם יש לכם צפי בנושא הטמעת השימוש בכלים טכנולוגיים להגברת האכיפה?

חן וונדרסמן: אני אתייחס ממש בקצרה.

חן וונדרסמן: הפער הכי משמעותי שהיה עד כה הוא פער לוגיסטי תפעולי בשדה.

חן וונדרסמן: מה שקרה, שהקיבולת יכלה להכיל בשני האוהלים עבור דיגום ואמצעים טכנולוגיים עד 500 איש בכל אוהל נתון, ועכשיו כשמתחילים לקדם את המכרז עבור מתחם גדול, כל הנושא של אמצעים דיגיטליים עלה מחדש, והמשרד לבט"פ במהלך השבועיים האחרונים הציג כמה חלופות שהן יותר יעילות, יותר חכמות ויותר נכונות, וזה אמור להתקדם בשבוע-שבועיים הקרובים.

חן וונדרסמן: זה כבר ממש על הפרק, יש דיונים מאוד מהותיים על זה.

גלעד קריב: ההערכה שלכם היא שמדובר בטווח זמנים של כמה זמן?

חן וונדרסמן: קצר.

חן וונדרסמן: אני מעריכה לפי הדיונים שמתקיימים בשבועיים האחרונים שבתוך שבועיים כבר יהיה מתווה מסודר עם חלופה או שתיים ברורות.

גלעד קריב: מתווה מיושם, או מתווה שצריך לצאת למכרז?

גלעד קריב: נשאל בצורה פרקטית, בתוך כמה זמן החוזרים מחו"ל שחייבים בבידוד יצאו מנתב"ג עם האמצעי הטכנולוגי?

חן וונדרסמן: אני רוצה להסביר עוד פעם את הפער התפעולי הזה.

חן וונדרסמן: ככל שהמצב הנתון נשאר כמו שהוא היום, החלופה צריכה להיות כזאת שהיא מאפשרת צימוד או חלופה דיגיטלית שהיא מהירה מאוד.

חן וונדרסמן: זה אומר שצריך לאפשר חלופה שהיא חלופת ביניים לתקופת הזמן הנוכחית, וחלופה לטווח הארוך ברגע שיהיה מתחם גדול יותר.

חן וונדרסמן: ככל שהבט"פ יוכלו להציג חלופה שהיא מהירה, זה יכול להיות מיושם בטווח המידי.

חן וונדרסמן: אני מניחה, לפי איך שהדיונים מתקדמים, שזה משהו שהוא מאוד מאוד מהיר, ככה זה נראה בכל אופן.

גלעד קריב: מה שאני מבין מתשובתך – ואני מעריך אותה – שאנחנו צריכים לבדוק בעוד שבועיים את התשובה שלכם.

גלעד קריב: כי לא הצלחתי לקבל הבהרה ממשרדי הממשלה הרלוונטיים מה תאריך היעד להפעלת פתרון הביניים ומה תאריך היעד להפעלת הפתרון של הצימוד.

גלעד קריב: בסדר, לגיטימי, אין לכם תשובה כרגע.

חן וונדרסמן: לא, זה נובע בעיקר משינוי התפיסה.

חן וונדרסמן: צריך להבין שעד היום התפיסה הייתה צמידים אלקטרוניים והיום נבחנות חלופות שהן יותר מהירות ויותר יעילות, ולדעתי זה ירוץ יותר מהר מאשר החלופה הראשונה.

גלעד קריב: נושא האפליקציה?

חן וונדרסמן: כן, גם אפליקציה, כל מיני - - -

גלעד קריב: אני אשאל בעניין הזה של האפליקציה, אם אתם בוחנים את האפליקציה, למה זה רלוונטי רק לחוזרים מחו"ל?

גלעד קריב: למה זה לא רלוונטי לכל מי שחב חובת בידוד?

גלעד קריב: אם אנחנו רואים שיש לנו אתגר גדול בנושא האכיפה, שהוא באמת אתגר – ככל שתעלה התחלואה, האתגר הזה יגדל.

גלעד קריב: למה אתם לא שוקלים את הפתרון - - -

שמחה רוטמן: אני לא מבין למה עברו מאזיק אלקטרוני לאפליקציה.

שמחה רוטמן: אפליקציה לא נוגעת - - -

גלעד קריב: הציגו את זה כפתרון ביניים מבחינת קיבולות, אבל דרך אגב, הפתרון הזה הוא פתרון - - -

שמחה רוטמן: הוא פתרון גרוע – הוא לא מתעסק עם החרדים, הוא לא מתעסק עם מי שאין לו טלפון חכם מסיבות אחרות.

גלעד קריב: נכון, אבל הוא מגדיל אמצעי מעקב.

גלעד קריב: מי שאין לו טלפון חכם, אז זה לא יהיה באפליקציה, יצטרכו למצוא לו פתרון אחר.

גור בליי: בזמנו, כשזה נדון בוועדה, דובר גם על חלוקה של טלפונים סלולריים לצורך הפעלת האפליקציה למי שאין לו.

גור בליי: זה היה חלק מהמתווה שדובר עליו.

שמחה רוטמן: יש אנשים שיש להם בעיה עם זה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה בסדר שיש נתח אוכלוסייה - - -

גור בליי: לא, ייעודי רק לכך, לא לשום דבר אחר.

גלעד קריב: יש נתח אוכלוסייה חשוב שהפתרון הזה לא יעיל לגביו, אז ימצאו הסדר לגבי האוכלוסייה הזאת וישתמשו בפתרונות אחרים.

גלעד קריב: לא בגלל מגזר של - - -

שמחה רוטמן: אבל יש פתרון קיים שמדברים עליו כבר חצי שנה, מה עכשיו - - -

גלעד קריב: אבל הפתרון הזה נוגע לחוזרים מחו"ל, חבר הכנסת רוטמן, הוא פחות נוגע למי שהלך לקופת חולים, עשה בדיקת קורונה, נמצא מאומת ובאותו רגע צריך להיכנס לביתו.

גלעד קריב: מה שאמרה נציגת משרד הבריאות, הצימוד האלקטרוני הוא מאוד יעיל כשיש התנקזות של האוכלוסייה למספר מקומות.

גלעד קריב: לפרוס מערך של צימוד אלקטרוני בכל רחבי הארץ כשאנחנו מגיעים למספרי מבודדים שיכולים להגיע - - -

שמחה רוטמן: לפי מה שראינו, כמעט מבודד מקבל ביקור משטרתי.

גלעד קריב: שאלה שנייה, נושא התחבורה הציבורית מנתב"ג, ובכלל, מספר השוטרים שמוצבים בנתב"ג.

צביקה חסיד: אני אתייחס.

צביקה חסיד: מספר השוטרים – בנתב"ג יש מרחב משטרתי שקיים בתוך נתב"ג שנותן מענה לכל מעלולי המשטרה, או שירותי משטרה שנדרשים רק בתוך נתב"ג ולא מחוץ לנתב"ג.

צביקה חסיד: זה מרחב שמונה קרוב ל-120-100 שוטרים בפיקוד של נצ"מ.

צביקה חסיד: אני יכול להגיד שמעבר לשמונה שמ"זים, שהם לא היחידים שמשחקים בתוך הדבר הזה, מיקוד העבודה של נתב"ג של המרחב, הוא גם בתוך הנושא של הקורונה.

צביקה חסיד: כי המרחב לא יכול להתעלם ממה שקורה היום שם, הוא לא מתעלם ממה שקורה בנתב"ג והוא בתוך הדבר הזה.

צביקה חסיד: פה אני אומר, אין כרגע פתרון מערכתי – ואני אומר מערכתי, זה לא רק של משטרת ישראל, כי רכבת ישראל לא שייכת למשטרת ישראל, אוטובוסים לא שייכים למשטרת ישראל, ואני אוסיף פה עוד משהו קטן - - -

גלעד קריב: רק שנייה, רק כדי להבהיר, הסוגיה למי מותר להיכנס ולמי אסור להיכנס לרכבת ישראל היא לא של רכבת ישראל, היא לא של משרד התחבורה.

גלעד קריב: משרד התחבורה שיהיו אוטובוסים ורכבות.

גלעד קריב: אני חייב לומר, השאלה למי מותר לעלות על האוטובוס ולמי לא זאת לא שאלה שנמצאת לפתחו של משרד התחבורה.

צביקה חסיד: יש כמה דברים.

צביקה חסיד: דרך אגב, זה לא רק אוטובוסים, זו גם טיסה לאילת.

צביקה חסיד: אם נחתי מרוסיה ואני רוצה לנסוע לאילת, הביתה.

צביקה חסיד: אני רוצה לנסוע לאילת, אני גר באילת.

צביקה חסיד: אני נכנס חזרה לטרמינל 1, אני עושה צ'ק-אין וטס לאילת.

גלעד קריב: ועוד פעם, לכל משרד ממשלתי יש תפקיד.

גלעד קריב: התפקיד של משרד התחבורה הוא לדאוג שתהיה טיסה מנתב"ג לאילת כסדרה גם בימים של קורונה וסגר, אבל זה לא התפקיד של משרד התחבורה למנוע מאנשים לעלות לטיסה אם הם מחויבי בידוד.

גלעד קריב: אתם קיבלתם את סמכות האכיפה, אז אם חסרים לכם שוטרים, תאמרו.

אורי מקלב: אבל סיכמנו שלא עכברא גנב אלא חורא גנב.

אורי מקלב: הפירוש הוא שלא הבן אדם - - - אלא מישהו אחר.

אורי מקלב: זה שאנחנו לא אומרים לבן אדם שמגיע אסור לך לנסוע באוטובוס - - -

גלעד קריב: גם נושא ההסברה, שזה ברור, אבל בעיקר זה נושא האכיפה.

אורי מקלב: איך הוא כן אמור לנסוע?

גלעד קריב: חברים יקרים, שלא ייסע לחו"ל לרוסיה לנופש אם הוא לא יודע לסדר לעצמו נסיעה פרטית.

שמחה רוטמן: שנייה.

שמחה רוטמן: ואם זה לא לנופש?

גלעד קריב: חברים, מה לעשות?

גלעד קריב: אם אנחנו בתקופת קורונה, אז אדם לא יכול לנסוע בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: אז יש מוניות ויש תחבורה פרטית.

שמחה רוטמן: מונית מותר לו?

גלעד קריב: מותר.

גלעד קריב: חברים, מוניות מותר, בוודאי.

גלעד קריב: חברים, מוניות מותר.

שמחה רוטמן: זה מה שחשוב.

גלעד קריב: מוניות מותר, בוודאי.

גלעד קריב: כן, בבקשה.

צביקה חסיד: אני אוסיף ואגיד שיש מיקוד של מרחב נתב"ג – לא שמ"זים, מרחב נתב"ג – לנושא המבודדים שנוחתים בטרמינל 1.

צביקה חסיד: הם מפעילים שם גם שוטרים גלויים, הם מפעילים שם גם שוטרים סמויים.

צביקה חסיד: יש פה שתי בעיות: בעיה אחת, זה נתון שאתם צריכים להכיר ולהבין את הדינמיקה.

צביקה חסיד: שוטר שנמצא עכשיו עם טאבלט ורוצה לאכוף את הנושא הזה צריך לקבל את הנתון שאותו בן אדם נמצא כמבודד.

צביקה חסיד: זה אומר שאם המערכת מתעדכנת בכל ארבע שעות – יש לא מעט מצבים, דרך אגב, עכשיו נחתה טיסה מרוסיה והנתונים של המבודדים לא נמצאים אצלנו במערכות כי זה מתעדכן בכול ארבע שעות.

צביקה חסיד: זה נתון אחד.

צביקה חסיד: הנתון השני, רוב מי שנוחת בטרמינל 1, מחנה את כלי הרכב שלו בטרמינל 3.

צביקה חסיד: זה אומר שיש שאטלים של רש"ת לכיוון טרמינל 3.

צביקה חסיד: בטרמינל 3 נכנסים ויוצאים היום קרוב ל-40,000 איש ביום.

צביקה חסיד: קשה לברור מתוך המסתובבים עם מזוודות מי חזר כרגע ממדינה אדומה ומי לא.

צביקה חסיד: אין לנו אמצעי חזותי, אין איזה פתק, אין איזה צמיד.

שמחה רוטמן: נשמע כמו חלם שאין דברים כאלו.

שמחה רוטמן: מה, אי אפשר להצמיד לבן אדם צמיד כשהוא יורד מהמטוס או זו הבעיה?

צביקה חסיד: חבר'ה, אין לנו שום אמצעי חזותי שהשוטר שנמצא עכשיו בטרמינל 3 באזור הרכבת והתחבורה הציבורית - - -

שמחה רוטמן: בכל כניסה לכל מסיבה שמים לכם ככה כדי שיזהו אותך בבידוק.

שמחה רוטמן: מה הסיפור?

גלעד קריב: אני לא פותח את הדיון בנתב"ג, אני רק מודיע למשרד הבריאות – אנחנו הולכים ומתקרבים לרגע שהוועדה הזאת תצטרך לעמוד על רגליה האחוריות שאתם תחדשו את התקנות לגבי נתב"ג.

גלעד קריב: אני מבקש שזה ייאמר.

גלעד קריב: אנחנו הולכים ומתקרבים לרגע שבו נאמר tough luck, פשוט אי אפשר לסבול את המצב הזה.

שמחה רוטמן: אולי נאשר תקציב מיוחד לצמידים האלו?

גלעד קריב: לא יודע.

גלעד קריב: אני לא רוצה להתייחס.

גלעד קריב: קיבלנו את התשובה לגבי נתב"ג.

גלעד קריב: אני אומר דווקא לאילנה, כי אתם אלו שמביאים – זה מתחיל לעבור את גבול הטעם הטוב.

גלעד קריב: באמת.

גלעד קריב: אי אפשר, אלא אם אתם באמת לא מוטרדים מזה, אבל אתם לא אומרים שאתם לא מוטרדים מזה.

גלעד קריב: אלא אם אתם לא חושבים שהסיטואציה הזאת שאנשים שחוזרים ממדינות אדומות מתערבבים עם אנשים שלא חוזרים – יכול להיות שבתוך תוככם אתם אומרים אתם יודעים מה, במדרג הבעיות שלנו זה לא באמת כזה קריטי.

גלעד קריב: אבל אז תפסיקו לבקש מאתנו להטיל סנקציות חוקתיות על אנשים, באמת.

גלעד קריב: אי אפשר.

גלעד קריב: זה אי אפשר.

גלעד קריב: התפקיד שלכם הוא לדאוג לבריאות הציבור, התפקיד שלנו הוא לדאוג לזה ששלטון החוק במדינת ישראל יהיה בריא.

גלעד קריב: אתם הולכים ומתקרבים לרגע שנאמר די, קחו בחשבון.

שמחה רוטמן: תקצו אזור בחניון של טרמינל 3, שהוא שייך לטרמינל 1, שהשאטלים מגיעים לשם – אני באמת לא מבין, אתם צריכים עזרה לנהל את נתב"ג?

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, אם הם היו רוצים לפתור את זה, היו יודעים לפתור את זה.

גלעד קריב: מתגנב החשש לליבי שאתם לא באמת מוטרדים מהמצב, וזה בעיניי - - -

צביקה חסיד: המשטרה פורסת שוטרים, גם סמויים, גם גלויים, עושים שם אכיפה.

גלעד קריב: צביקה, עזוב.

צביקה חסיד: אבל זה קצת מעבר - - -

שמחה רוטמן: זה נשמע לי – באמת אני אומר לך, טרמינל 1, חונים בטרמינל 3.

שמחה רוטמן: א', יש חניונים ליד טרמינל 1, נעים להכיר.

שמחה רוטמן: תגידו שבן אדם שעולה מטרמינל 1 צריך לחנות בטרמינל 1, ואם לא, אז יש את החניונים לטווח ארוך, תקצו אזור, שימו גדר, תגידו מי שטס בטרמינל 1 – אתה לפה, לשם מגיע השאטל.

שמחה רוטמן: מה, לא יודעים לעשות crowd control?

גלעד קריב: הם יודעים.

גלעד קריב: הם יודעים.

גלעד קריב: שמחה, הם יודעים.

גלעד קריב: ואתה יודע שהם יודעים, ולכן אני אומר לך שהתחושה שלי היא שיש פה משהו, תעזבו.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, יש גבול.

גלעד קריב: מהיום למחר – בסדר, אי אפשר לטפל בדברים מהיום למחר, אבל בואו – אני אומר אל תסתכלו על הוועדה הזאת כגוף שאוטומטית יאשר לכם כל הזמן להגדיל את רשימת המדינות ואיסורי הכניסה והטלת חובת בידוד על מי שחוזר.

גלעד קריב: לא יעזור, אם אתם לא תדעו לבוא לפה ולומר איך סידרת את נתב"ג, אז המחשבה הזו שאנחנו אוטומטית נטיל בידוד על כל מי שחוזר לארץ של 24 שעות כי זה לא - - -

שמחה רוטמן: עכשיו הוסיפו - - -

גלעד קריב: אז אני אומר, ליבנו לא גס בזכויות החוקתיות של אזרחי ישראל, ולומר לפלוני אלמוני אתה חייב לא לצאת מביתך זו פגיעה בזכות חוקתית.

גלעד קריב: אל תיקחו את האישור שלנו כמובן מאליו, אני אומר את זה מספיק זמן מראש כדי שתתארגנו.

גלעד קריב: אם הברדק הזה יימשך, סימן שאתם לא מייחסים חשיבות גדולה לערבוב האוכלוסיות הזה, אולי כי חלק גדול מזה קורה במרחב הפתוח, אולי כי אתם מוטרדים מדברים אחרים, אבל אז תכבדו אותנו ותאמרו את זה, ואז בסדר, נמצא איזון אחר של התקנות.

גלעד קריב: אני ברשות

גלעד קריב: כם רוצה לסכם.

גלעד קריב: מבחינתי זה דיון ראשון בסדרת דיוני מעקב.

גלעד קריב: אני יודע שידיכם עמוסות, אנחנו לא רוצים להטריד אתכם בדיוני סרק ולא נעשה את זה, גם ידינו עמוסות, אבל אנחנו נעקוב אחרי הדברים שעלו כאן.

גלעד קריב: בצד השבחים לפעילות האינטנסיבית וכולי, יש כמה נקודות שעלו כאן ואנחנו מצפים גם לקבל תשובות, אבל גם לראות שינוי מגמה.

גלעד קריב: הדבר האחד שאנחנו מצפים לשמוע בקרוב – איך המינהלת נערכת לגל הרביעי אחרי תהליכי הכיווץ.

גלעד קריב: הדבר השני, אנחנו מבקשים להבין מה בין המשטרה לבין המשרד לביטחון פנים בחלוקת הסמכויות, בתכלול העניין.

גלעד קריב: נבין ממשרד המשפטים והייעוץ המשפטי של הוועדה שהדברים מסונכרנים עם הוראות חוק הקורונה.

גלעד קריב: הייתי אומר שאלה דברים יחסית – אני סומך על המשרד לבט"פ, מכיר היטב את השר, שהדברים יוסדרו בצורה הטובה ביותר עם הפיקוד הבכיר של המשטרה.

גלעד קריב: הסוגיה שמאוד מטרידה אותנו היא הפערים בנושא האכיפה, שמתבטאים במספרי הדוחות.

גלעד קריב: התמונה לגבי הדוחות על המבודדים מטרידה והמספרים של הדוחות בשנה וחצי האחרונות על המוקדים שמשרד הבריאות מגדיר כמוקדי ההדבקה – בתי עסק, אולמות אירועים, מוסדות חינוך.

גלעד קריב: הפער הזה הוא מטריד.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים לקבל מכם הצגה שעוקבת גם אחרי מספר ההפרות המדווחות כדי להשוות אותו למספר הדוחות.

גלעד קריב: אנחנו העלינו את האפשרות שמספר הדוחות הנמוך הוא תוצאה של חוליה חסרה במערכת, כי מה לעשות, כשמבקרים מבודד והוא לא בבית, אז הוא לא בבית.

אורי מקלב: אני רק רוצה להתייחס לנושא של מתן הדוחות.

אורי מקלב: האם מישהו מקבל דוח ביד והאם מישהו מקבל - - -

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: בסדר.

שמחה רוטמן: אגב, אני הבנתי - - - דוחות שאני רוצה שלא ייתנו ביד.

גלעד קריב: שנייה, חברים.

גלעד קריב: חברים, בסדר, רגע.

גלעד קריב: אנחנו נקיים על זה דיון, חבר הכנסת מקלב.

גלעד קריב: הדיון הבא של המעקב יעסוק בעניין הזה, ואתם תכינו את כל תשובותיכם.

גלעד קריב: עלתה פה סוגית הממשק הפרקטי היומיומי בין משרד הבריאות לבין המשטרה.

גלעד קריב: קיבלנו את התשובה שלכם לגבי נוכחות נציג המשטרה במרכז הפיקוח של משרד הבריאות.

גלעד קריב: מצד שני, הטסט-קייס עם התקנות של התו הירוק שמונחות לפתחינו לעוד שעתיים מעיד על בעיה.

גלעד קריב: זה שאתם 12 שעות לפני כניסת תקנות לתוקף שמשנות את המצב המשפטי לא יודעים לומר לנו מה יקרה מחר אחרת בתו"ל ההפעלה שלכם את הגורמים האוכפים – נשמע קצת מוזר.

גלעד קריב: יכול להיות שזה יקרה מחר, אבל כרגע אני מעלה את הטרדות שלנו ובוודאי בדיון הבא אנחנו מצפים לשמוע איך התו הירוק השפיע על האכיפה ולראות את זה בתוך הנתונים.

גלעד קריב: הדבר האחרון שאני אומר, סוגית נתב"ג – אני לא אחזור על מה שאמרתי, אבל אני שם אותה ברשימה.

גלעד קריב: ואנחנו גם רושמים לפנינו שלא קיבלנו תשובה על לוחות הזמנים של השימוש באמצעים טכנולוגיים, סומכים שנעשית עבודת מטה אינטנסיבית בין שני המשרדים, אבל כרגע אין לנו צפי ברור ולוחות זמנים, ואנחנו נבקש בישיבת המעקב הבאה לוחות זמנים לנושא השימוש בגורמים האלה.

גלעד קריב: אנחנו נקיים ישיבת מעקב בעוד שבועיים, לא יותר מזה.

גלעד קריב: אם אכן נראה שהדברים משתפרים אז אפשר לרווח, אבל תהיה ישיבת המשך מעקב בעוד שבועיים.

גלעד קריב: עד אז אני מניח שיהיו לנו כמה ישיבות סביב התקנות, אז אנחנו מצפים ממשרד הבריאות לדברים שונים.

גלעד קריב: אני כבר אומר, אני אבוא בדברים עם נציגת משרד הבריאות כאן.

גלעד קריב: לא יודע אם נכון שאתם תבקשו הפעלת תקנות תו ירוק במצב הזה ל-28 ימים.

גלעד קריב: יכול להיות שבזמן שיש עד הדיון הבא ראוי שמשרד הבריאות ישקול ויסכים להפעלת תקנות למשך 14 ימים, כיוון שיש פה כניסה לאיזשהו עידן חדש – מחודש, לצערי – ונכון לבדוק ולהיות עם היד על הדופק בנושא אכיפה, מסקנות וכולי.

גלעד קריב: אני חושב שגם הציבור יקבל יותר טוב אמירה שייבדקו הדברים אחת לשבועיים.

גלעד קריב: אבל על זה אנחנו תיכף נדבר בצד.

גלעד קריב: אני רוצה להודות לכם.

גלעד קריב: אני יודע שזה לא פשוט, שלא יצא שהביקורת שלנו מעידה על קלות דעת בעבודה המאומצת.

גלעד קריב: אנחנו מצפים לראות את ההתייחסות לדברים שהעלינו.

גלעד קריב: אני מתכוון גם להעביר אותם או בכתב או בעל פה למנכ"ל הבט"פ, השרים הרלוונטיים.

גלעד קריב: אני חושב שבסופו של דבר, האחריות היא שלהם.

גלעד קריב: לצערי, אנחנו מתעכבים בסדר הדיונים, אבל אלו נושאים חשובים.

גלעד קריב: אנחנו נחזור ב-12:30 לדיון הבא, שעוסק גם הוא בנושא הקורונה, התוועדות חזותית.

גלעד קריב: תודה לכולם, הישיבה נעולה.