ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 2, 2021-07-26 12:00

אפרת רייטן: צוהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אפרת רייטן: הנושא היום זה צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 40), התשפ"א-2021.

אפרת רייטן: התאריך היום הוא 26.7.2021, י"ז באב התשפ"א והשעה היא 12:00, כאמור.

אפרת רייטן: אנחנו רוצים לדון היום בצו, צו בריאות העם, כאמור, ואנחנו נפתח קודם כל עם הגורמים המקצועיים שהגיעו לכאן כדי לתת לנו הסבר על הצו עצמו.

אפרת רייטן: אני אומר לפרוטוקול שזאת הישיבה הראשונה שלנו בראשותי, אז ההתרגשות עדיין רבה.

אפרת רייטן: זה לא אומר שהחיים שלכם יהיו מאוד מאוד קלים.

אפרת רייטן: אחרי ההתרגשות, ככה נתחיל לצלול יותר לשאלות.

אפרת רייטן: תודה רבה לכם שהגעתם וגם כמובן לחברי הוועדה.

אפרת רייטן: הגיעו אלינו מוזמנים ממשרד הבריאות וגם בזום יש לנו נציגים עד כמה שאני מבינה, ואולי נבדוק את זה באמת, נציגים של ההסתדרות הרפואית.

אפרת רייטן: יש לנו בזום?

אפרת רייטן: עדיין לא.

אפרת רייטן: יש לנו נציגים אחרים בזום?

אפרת רייטן: משרד המשפטים?

דנה רוטשילד: אני נמצאת כאן ממשרד המשפטים.

גאל עזריאל: גם אנחנו כאן ממשרד המשפטים.

גאל עזריאל: אני כבר מתנצלת, שושי סומך ואני נצטרך לעזוב בעוד כחצי שעה כי יש גם דיון על נושא מאוד קרוב בוועדת החוקה, שנקבע כבר לפני כמה ימים, אבל נהיה פה בהתחלה וחברתנו דנה רוטשילד תמשיך.

אפרת רייטן: מאה אחוז, תודה רבה לך.

אפרת רייטן: יש עוד נציגים שעכשיו נמצאים איתנו בזום?

אפרת רייטן: לא.

אפרת רייטן: מצוין, אז אנחנו נפתח באמת עם נציגות משרד הבריאות.

אפרת רייטן: ד"ר עפרה חבקין נמצאת איתנו?

אפרת רייטן: בואי באמת תיתני את ההגדרה של תפקידך ושמך לפרוטוקול.

עפרה חבקין: אני סגנית ראש שירותי בריאות הציבור.

אפרת רייטן: ואת תסבירי לנו על הצו, צו הבריאות שאנחנו עכשיו רוצים להאריך אותו ולתקן אותו למעשה, וגם המצגת שהכנת לנו לדיון, אז אולי תיתני קודם כל בכמה מילים.

טל פוקס: את ההקדמה אולי ייתן משרד המשפטים, את המסגרת, ואז נצלול - - -

אפרת רייטן: לפרטים של המצגת?

טל פוקס: כן, פשוט מסגרת.

אפרת רייטן: מאה אחוז, בסדר גמור.

אפרת רייטן: משרד המשפטים, רק תאמרי לי בקשה את שמך ואת התפקיד.

גאל עזריאל: אני ממשרד המשפטים, מחלקת ייעוץ וחקיקה.

גאל עזריאל: פקודת בריאות העם היא אחד החיקוקים שמאפשרים להתמודד כיום עם נגיף הקורונה.

גאל עזריאל: מדובר בחיקוק בעצם שמלכתחילה זה חיקוק מנדטורי שסעיף 20 בו מקנה למנכ"ל משרד הבריאות סמכויות במצב חירום כאשר יש מחלה מדבקת, וזה בעצם הכלי העיקרי ששימש את הממשלה עם תחילת המגיפה.

גאל עזריאל: בשלב מסוים הבינו שהאיומים והאתגרים יותר מדי גדולים כדי שהפקודה תוכל לתת את כל המענה.

גאל עזריאל: הכנסת אז לא פעלה, היו תקנות שעת חירום.

גאל עזריאל: לאחר מכן נחקק חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה שהתקנות מכוחו מגיעות לוועדות שונות בכנסת לצורך פיקוח פרלמנטרי, כאשר התקנות מכוח חוק סמכויות מיוחדות מגיעות אחרי החלטת ממשלה לכנסת לדיון שאפשר לעשות אותו מראש תוך 24 שעות.

גאל עזריאל: אם הוועדה לא יכולה להתכנס, לא מסיימת את הדיון תוך כדי הזמן הזה, היא צריכה לאשר את התקנות בדיעבד.

אפרת רייטן: כל זה הרקע והמסגרת, ואנחנו נתקדם באמת קדימה.

גאל עזריאל: עוד דקה על המסגרת.

גאל עזריאל: לעומת חוק סמכויות מיוחדות, בפקודת בריאות העם מלכתחילה לא היה סעיף שקבע הסדר מיוחד שמתאים למצב חירום ובכל זאת מאפשר פיקוח פרלמנטרי בשים לב לדחיפות של הצורך להתקין את ההוראות, ולכן הוא תוקן לפני כמה חודשים בכמה סעיפים רבתיים שנוספו לסעיף 20, שקובעים שאם נקבעת עבירה פלילית שיש בה החמרה ביחס למצב הקיים, אז היא צריכה להגיע לאישור של ועדת העבודה והרווחה שהיא הוועדה המפקחת על פקודת בריאות העם, וזה המצב כרגע בעצם.

גאל עזריאל: זה מה שקרה עוד פעם בימים האחרונים, שהממשלה נאלצה להוסיף עוד כמה מדינות למדינות שברשימת המדינות באזהרת מסע חמורה, שמסוכן לצאת אליהן אבל עדיין אין איסור לצאת אליהן, ומדינות שאסור לצאת אליהן נקבעות בתקנות איסור יציאה, שעוד חצי שעה יהיו בדיון בוועדת חוקה.

גאל עזריאל: המדינות שיש עדיין סכנה אבל קצת פחותה, מי שחוזר מהן צריך להיות בבידוד.

גאל עזריאל: כרגע מנכ"ל משרד הבריאות הוסיף עוד כמה מדינות והדברים נמצאים על שולחן הוועדה.

אפרת רייטן: אז רק לסכם באמת, אנחנו מדברים על הוראת שעה ואנחנו בעצם מדברים על מדינות נוספות שיכנסו לצו.

גאל עזריאל: הן כבר נכנסו.

עפרה חבקין: נכנסו אור ל-23.7.

גאל עזריאל: לוועדה ניתנו 72 שעות לדון מראש.

גאל עזריאל: בעצם ה-72 שעות האלה כבר עברו ולכן הדחיפות לצו כבר פורסם, נכנס לתוקף ביום שישי האחרון אם אני לא טועה.

טל פוקס: כן, בחצות בין חמישי לשישי.

גאל עזריאל: וכרגע עדיין דיון בדיעבד שחשוב שגם לגביו, גם אם זה בדיעבד, שהוועדה תקבל החלטה בעניין.

אפרת רייטן: ברור לגמרי, אז זו באמת המסגרת החוקית לכן אנחנו דנים בוועדת העבודה והרווחה בעניין הספציפי הזה.

יעל סלנט: אם אפשר רק להשלים את מה שגאל אמרה, בבקשה.

יעל סלנט: אם הוועדה תחליט לא לאשר, אז כמובן שזה בטל, כלומר זה שזה בתוקף זה לא אומר שום דבר.

יעל סלנט: זה יהיה בטל וגם הקנסות אם הוטלו וככל שהוטלו, גם הם יהיו בטלים.

יעל סלנט: היום זה למעשה היום האחרון שבו הוועדה יכולה לאשר.

אפרת רייטן: היום זה היום האחרון.

אפרת רייטן: עברו כבר שבעה ימים - - -

יעל סלנט: כן, כי זה הוגש ב-19 והיום ה-26.

גאל עזריאל: ככל שהוועדה לא תקבל החלטה, זה יועלה למליאת הכנסת.

יעל סלנט: אבל אם הוועדה תחליט להתנגד, אז כמובן - - -

אפרת רייטן: אתה רוצה, יוראי, איזושהי שאלה לפרוטוקול?

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: זו שאלה גם לפרוטוקול אבל גם שאני אבין.

מירב בן ארי: הכול לפרוטוקול.

יוראי להב-הרצנו: לכמה זמן תקפות ההוראות לגבי המדינות הללו?

גאל עזריאל: אין הגבלת זמן מראש בפקודה, אבל מבחינת המידתיות והסבירות, בגלל שהמצב בעולם משתנה כל הזמן, אז דווקא רשימת המדינות, הוסכם שזה יהיה לתקופה של שבועיים כל פעם.

גאל עזריאל: זה מתעדכן עם צורך להארכה לפעמים.

גאל עזריאל: אם מנכ"ל משרד הבריאות יסבור שיש צורך להאריך את אותה הגבלה או את אותה חובת בידוד לגבי אותן מדינות שכבר אושרו בוועדה, זה לא מובא שוב לדיון הוועדה כי זאת לא החמרה לפי מה שכתוב בחוק.

אפרת רייטן: אנחנו נרכז את השאלות, אולי באמת נקבל איזושהי הבהרה כללית ואז אחר כך נשמע.

אפרת רייטן: בבקשה, ד"ר חבקין.

עפרה חבקין: אפשר להעלות את המצגת בבקשה?

אפרת רייטן: כן.

עפרה חבקין: קודם כל הכותרת, אני כבר אגיד, כתוב חובת בידוד בחזרה ממדינות בסיכון מרבי.

עפרה חבקין: הדבר הכי משמעותי פה, שזה גם למחוסנים ומחלימים.

עפרה חבקין: מחוסנים ומחלימים לא חבים בבידוד גם אם - - - של חולים, ולגבי התיקון הזה, מדינות בסיכון מרבי זה אותן ארצות שגם אסור לנסוע אליהן ללא אישור חריג.

עפרה חבקין: מדינות באזהרת מסע חמורה, אפשר לנסוע אליהן, ומשתי הקטגוריות האלה, כל החוזרים כולל מחוסנים ומחלימים, חבי בידוד.

אפרת רייטן: וזה שונה מהצו הקודם?

עפרה חבקין: בצו הרגיל מחוסנים ומחלימים לא חבי בידוד.

אפרת רייטן: לא רק כמות המדינות בעצם הורחבה אלא מדובר כאן על שינוי מהותי בחובת - - - ?

יעל סלנט: לא.

יעל סלנט: גם ברשימת המדינות שנמצאות כרגע בצו הקיים מכוח הסעיף הזה - - -

אפרת רייטן: גם המחוסנים והמחלימים.

יעל סלנט: גם המחוסנים.

יעל סלנט: אנחנו פשוט מוסיפים מדינות לרשימה הזאת, למעט מי שהיה בשדה התעופה עד 12 שעות בלבד.

מירב בן ארי: כמה ימים הבידוד?

עפרה חבקין: הבידוד הוא על פי הבידוד, 14 יום וניתן לקיצור.

עפרה חבקין: היום זה כבר לשבעה ימים ניתן לקצר אם עושים בדיקה ביום השביעי.

מירב בן ארי: לא הבנתי.

מירב בן ארי: שבעה ימי בידוד למחוסנים ומחלימים?

עפרה חבקין: לכולם.

מירב בן ארי: אבל אמרו שההחלטה הזאת לא עברה בממשלה.

עפרה חבקין: השבעה ימים?

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: מה קורה כאן?

אפרת רייטן: לכן אני מציעה שנתחיל דווקא בהתחלה וננסה לעשות איזשהו סדר, ותיכף באמת נשאיר איזשהו מקום לשאלות.

מירב בן ארי: לא, אבל זה המהות.

אפרת רייטן: אני מבינה את השאלה שלך.

טל פוקס: אני רוצה איזושהי הבהרה.

טל פוקס: במקור, בשנה ומשהו האחרונות מחלימים ואז גם נוספו מחוסנים, לא היו חייבים בידוד לא במגע עם חולה מאומת ולא בחזרה ממדינה מחוץ לישראל.

טל פוקס: לפני כחודשיים התחלנו ליצור רשימות של מדינות מסוכנות במיוחד שרק מהן גם מחוסנים ומחלימים יצטרכו בידוד ולא רק לא מחוסנים ולא מחלימים.

טל פוקס: זו הרשימה שבצו.

טל פוקס: היא התעדכנה אחת לשבועיים ובעצם תיקונים קודמים אושרו במליאה ולא כאן כי עוד לא הוקמה הוועדה.

טל פוקס: כעת הוקמה הוועדה.

אפרת רייטן: מירב, רצית עוד משהו?

מירב בן ארי: לא, אני לא מצליחה להבין.

מירב בן ארי: את אומרת לי שמהמדינות האדומות הממשלה אישרה שבעה ימי בידוד?

עפרה חבקין: לא מהמדינות.

עפרה חבקין: הבידוד המלא הוא 14 יום.

מירב בן ארי: עזבי, כבר ממזמן זה שבעה ימים.

עפרה חבקין: היה שלב שניתן היה לקצר לעשרה ימים, מי שנבדק בתחילת הבידוד וביום התשיעי, אם הוא יצא שלילי.

עפרה חבקין: עכשיו הבידוד המלא הוא שבעה ימים.

מירב בן ארי: אז תשחררי את ה-14, זה כבר לא רלוונטי.

עפרה חבקין: לא.

עפרה חבקין: מי שלא יעשה בדיקות צריך להישאר 14.

אפרת רייטן: וחשוב שהציבור ידע את זה, מירב.

מירב בן ארי: אין בעיה, אז עשו בדיקות ואת אומרת שהממשלה אישרה שבעה ימי בידוד למי שחוזר שהוא מחוסן?

עפרה חבקין: לכל מי שעושה בדיקה בתחילת הבידוד וביום השביעי.

עפרה חבקין: אם הוא פעמיים שלילי, הבידוד שלו מסתיים אחרי שבעה ימים, וזה נכון לחוזרים מחו"ל כמו לכל שאר המבודדים.

שירלי פינטו קדוש: סליחה, אני גם רוצה להבין.

שירלי פינטו קדוש: אני הבנתי ש-24 שעות למי שמחוסן.

עפרה חבקין: לא, זה משהו אחר.

עפרה חבקין: לא למדינות האלה.

עפרה חבקין: בשאר המדינות התוספות הנוספת לחוזרים מחו"ל היא לשהות עד 24 שעות בבידוד עד לקבלת התשובה מהבדיקה שנלקחת בשדה התעופה.

אפרת רייטן: הבאת מצגת, היא אמנם די ארוכה.

עפרה חבקין: לא, ממש לא.

אפרת רייטן: לי, לפחות מה שיושב לי כאן זה לא מעט עמודים.

עפרה חבקין: חמישה שקפים.

מירב בן ארי: אין בעיה, נשאל אחרי זה.

אפרת רייטן: מה שאנחנו רוצים להבין, היות ובאמת אנחנו קודם כל מדברים על ההרחבה של המדינות, אני רוצה קודם כל שבאמת תיתנו לנו איזשהו הסבר איך נבחרו המדינות האלה.

עפרה חבקין: אז יש את זה במצגת.

אפרת רייטן: לכן אני חושבת שבואו נתחיל בזה ואחר כך נשאיר מקום באמת לשאלות.

עפרה חבקין: אנחנו כל בוקר עושים הערכת מצב.

אפרת רייטן: מה רואים?

אפרת רייטן: ממש בקצרה.

עפרה חבקין: זה מה שאנחנו רואים.

עפרה חבקין: בכתום זה מספר המאומתים ב-24 שעות האחרונות.

עפרה חבקין: מה שאנחנו רואים פה, את העלייה שאנחנו כעת חווים במספר החולים.

עפרה חבקין: בשני, בתכלת זה החיוביים שהתגלו מאלה שנמצאים בארץ ובצהוב חיוביים מחוזרי חו"ל.

עפרה חבקין: זאת אומרת, אם היה ב-24.7 967 מאומתים, 830 היו מהארץ ו-137 מחוזרי חו"ל.

יוראי להב-הרצנו: מדובר היום בחצי אחוז ממי שחוזר מחו"ל מאומת?

טל פוקס: לא, רגע, זה בשקף הבא.

עפרה חבקין: אלה אחוז המאומתים מכלל הנכנסים.

עפרה חבקין: אנחנו ראינו סדרי גודל של 0.03%, 0.09%, 0.06% מהחוזרים.

עפרה חבקין: אנחנו עומדים כעת כבר על 0.53% שזה עלייה בשיעור של מאומתים מקרב חוזרי חו"ל.

אפרת רייטן: שזה מכלל הארצות.

עפרה חבקין: מכלל הארצות.

עפרה חבקין: כלל חוזרי חו"ל.

אפרת רייטן: ולא עשיתם פילוח כשאתן מסתכלות - - -

קריאה: יש, יש.

יוראי להב-הרצנו: אני רק רוצה להבין שאני קורא נכון.

יוראי להב-הרצנו: אתם מדברים על 0.5% אחוז מאומתים מכל מי שנכנס לישראל חזרה.

עפרה חבקין: נכון.

יוראי להב-הרצנו: שזה הרבה בעינייך.

עפרה חבקין: זה מאוד משמעותי כי כמעט כל היוצאים לחו"ל הם מחוסנים.

עפרה חבקין: אנחנו רואים פה תחלואה במחוסנים ויש חדירה של וריאנטים, זאת אומרת אנשים, החדירה של וריאנטים שנכנסו לארץ, כל הווריאנטים נכנסו באמצעות חוזרי חו"ל.

עפרה חבקין: כל פעם הגילוי הראשון של וריאנט היה אצל מישהו שהוא חוזר חו"ל.

יוראי להב-הרצנו: שהוא מחוסן.

עפרה חבקין: כרגע יש תחלואה של בין 70% ל-80% מחוסנים מהמאומתים.

עפרה חבקין: זה שינוי דרמטי במה שחווינו.

אפרת רייטן: זאת אומרת, יש לכם את כל הנתונים של גם היוצאים לחו"ל שהיו מחוסנים.

עפרה חבקין: נכון.

אפרת רייטן: ואז אתם יכולים לעשות השוואה אל אלה שנכנסים, ואתם מוצאים את המאומתים ושרשרת ההדבקה על ידי גם אותם אנשים שהיו מחוסנים קודם לכן ואתם יכולים לעשות השוואה של נתונים, ואתם מוצאים שהנתונים הם לא קלים לפי מה שאת אומרת.

עפרה חבקין: כן, עלייה דרמטית במחוסנים מלא, מה שמוגדר מחוסן מלא שתי מנות, בהידבקות.

אפרת רייטן: אוקיי.

עפרה חבקין: איך אנחנו מגדירים את המדינות בסיכון?

עפרה חבקין: בעצם אנחנו צריכים מספר תנאים.

עפרה חבקין: התנאים הם מספר החולים שחזרו משם ושיעורם, מצב התחלואה במדינה והימצאות של וריאנטים מסוכנים במדינה הזאת.

אפרת רייטן: ואנחנו מדברים על המדינות שביקרו בהן כמובן.

עפרה חבקין: כל השלושה יחד, כאשר לגבי מספר החולים והשיעור שהם מהווים, אז יש לנו שלוש מדרגות.

עפרה חבקין: 50 חולים הגיעו מהמדינה הזאת ומהווים 0.3% מהחוזרים.

עפרה חבקין: 40 חולים חזרו ומהווים 0.4%.

עפרה חבקין: עשרה חולים חזרו ומהווים 0.5%.

מירב בן ארי: מה זה 0.5%?

עפרה חבקין: 0.5% מכלל החוזרים מאותה מדינה, המאומתים שחזרו - - -

מירב בן ארי: אוקיי, את יודעת כמה יצאו נגיד לגיאורגיה, נגיד יצאו 100 וחזרו 30 מאומתים.

עפרה חבקין: נכון, אז זה 30%.

מירב בן ארי: אוקיי.

אפרת רייטן: אז זה מדובר על 0.5%.

עפרה חבקין: 0.5% עם עשרה מאומתים.

עפרה חבקין: עם 50 מאומתים תראו את המדרגה השנייה, 0.3%.

טל פוקס: זה בחודש האחרון.

עפרה חבקין: בחודש האחרון.

עפרה חבקין: הבדיקה היא לגבי החודש האחרון.

עפרה חבקין: כל הארצות בחלק האדום זה מדינות שמוכרזות סיכון מרבי שגם אסור לצאת אליהן וגם השבים חייבים בבידוד כולל מחוסנים.

עפרה חבקין: בחלק הכחול זה מדינות שאנחנו מגדירים אותן אזהרת מסע חמורה.

עפרה חבקין: זה מדינות שמאוד קרובות להגיע למצב של סיכון מרבי ובעצם ההגדרה הזאת של אזהרת מסע חמורה שלא אוסרת יציאה אבל מחייבת בידוד בכניסה, זה מעין הערת אזהרה למי שיוצא.

עפרה חבקין: תראו תוך כמה ימים או תוך שבועיים יכול המצב להשתנות, אתה יוצא עכשיו לשם, מותר לך.

עפרה חבקין: יכול להיות שכשתחזור המצב של המדינה הזאת כבר יהיה - - -

אפרת רייטן: כלומר בעצם המגמה של השינוי הוא הדבר שמבחינתם הוא התמרור האדום.

עפרה חבקין: כן.

אפרת רייטן: ולפיו לקחתם את ההחלטה.

עפרה חבקין: נכון.

אפרת רייטן: השתמשתם בקריטריונים כדי להגיע בסופו של דבר לאותם דברים שאת דיברת עליהם, חולים, מצב התחלואה וכו', אבל בעצם אתם מסתכלים אם אני רואה נכון לפי השקף הזה, את המגמה עצמה וזה מה שמדאיג אתכם ואתם עושים השוואה גם - - -

עפרה חבקין: לא, לא.

עפרה חבקין: אמרתי, כל שלושת הקריטריונים נלקחים בחשבון.

אפרת רייטן: ברור.

אפרת רייטן: השקלול שלהם.

עפרה חבקין: השקלול.

אפרת רייטן: שוב אני אומרת, הרי אתם מסתכלים על זה יום אחרי יום.

עפרה חבקין: אנחנו מסתכלים יום אחרי יום, הכרעות פעם בשבועיים כי צריך לתת טווח, והמספרים שאני מציינת פה זה בחודש האחרון.

עפרה חבקין: בפירוש רואים מגמה ולא תמונה רגעית.

אפרת רייטן: והמגמה מבחינת

אפרת רייטן: כם היא זו שמצדיקה כמובן את השינוי שלנו בהנחיה.

עפרה חבקין: נכון.

עפרה חבקין: זה בעצם הרציונל למה החלטנו לעשות את זה, כי בדקנו וראינו שאחוז החולים ממדינות שברגע מסוים הן בסיכון מרבי, הוא 1.66% לעומת 0.1% במדינות ללא שום אזהרה, 0.16% באזהרת מסע רגילה ו-0.46% באזהרת מסע חמורה, זאת אומרת, אנחנו רואים שאשר יגורנו בא.

עפרה חבקין: באמת היכן שיש יותר תחלואה, יותר וריאנטים מסוכנים, הסיכון של מי שיוצא לשם, להידבק, לחזור מאומת, הוא גדול יותר.

אפרת רייטן: הוא גבוה יותר.

אפרת רייטן: שוב, אנחנו מדברים על נתונים שאתם אוספים אותם ולא מהמדינות האחרות וכו'.

עפרה חבקין: לא, לא.

עפרה חבקין: זה נתונים שאנחנו אוספים לגבי החוזרים.

עפרה חבקין: לגבי הנתונים לגבי כל מדינה, אנחנו לוקחים גם את הנתון של המדינה וגם נתון לפי מפתח בין-לאומי, זאת אומרת לא רק את הנתונים שלנו.

אפרת רייטן: אוקיי, אז בשורה התחתונה תסכמי לי את השקף הזה.

עפרה חבקין: שאנחנו רואים שככל שיוצאים למדינה שבה הסיכון גבוה יותר, יש יותר נדבקים ויותר מאומתים חוזרים.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: נתקדם לשקף הבא.

עפרה חבקין: השקף הזה, אני לא אעבור עליו, אני רק אציין שיש קריטריונים כמו שאמרתי, לכניסה לרשימה ויש קריטריונים ליציאה מהרשימה.

עפרה חבקין: שינויים הם גם הוספת מדינות אבל גם הורדת מדינות.

אפרת רייטן: ויצאו לנו מדינות בזמן האחרון?

עפרה חבקין: כן.

אפרת רייטן: איזה מדינות יצאו?

טל פוקס: רק להסביר למה זה לא לפניכם.

טל פוקס: השינויים שהם לא הוספת מדינות בעצם לא מגיעים לאישור שלכם.

טל פוקס: הקלות אנחנו עושים ללא אישור וגם הארכות, לכן זה לא לפניכם אבל יצאו מדינות.

טל פוקס: יצאו חמש מדינות בתיקון 39 ולפני זה גם יצאו מדינות גם מרשימת סיכון מרבי.

טל פוקס: אתיופיה למשל יצאה, תורכיה לתקופה.

טל פוקס: עכשיו היא כבר חזרה.

אפרת רייטן: אוקיי.

עפרה חבקין: רק מה שציינתי קודם זה הקריטריונים, אז כמה חולים נכסנו, איזה אחוז הם מהווים והתחלואה בקריטריוני יציאה.

עפרה חבקין: מה שרואים פה, IHME ו- ICLזה הקריטריונים שאמרתי של המדינות עצמן וקריטריונים בין-לאומיים שאנחנו לוקחים בחשבון גם בכניסה כמובן וגם ביציאה.

מירב בן ארי: קפריסין, 19,000 ישראלים נכנסו לקפריסין?

עפרה חבקין: חזרו מקפריסין.

מירב בן ארי: 89 חולים.

מירב בן ארי: על זה סגרתם את קפריסין?

עפרה חבקין: שזה 0.47%.

יוראי להב-הרצנו: הם לא סגרו.

מירב בן ארי: בטח סגרו.

עפרה חבקין: אזהרת מסע חמורה.

מירב בן ארי: זה ארבע מדינות שהכנסתם השבוע - - -

עפרה חבקין: כי הם עברו מאזהרת מסע חמורה לסיכון מרבי.

מירב בן ארי: מקבלים קנס של 5,000 שקל?

טל פוקס: זה לא התקנות שמונחות על שולחן הוועדה הזאת.

טל פוקס: זה התיקון שבוועדת חוקה עוד חצי שעה.

אפרת רייטן: אני חושבת שצריך באמת אולי להבהיר.

אפרת רייטן: אנחנו אמורים להיות בקיאים בנושא הזה ואם אנחנו לא כל כך בקיאים בזה, אני לא רוצה לדמיין את האזרח בבית שבאמת קשה לו להבין גם בגלל שההחלטות משתנות אבל גם בגלל שיש בלבול במושגים וצריך להבהיר אותם, כי כמו שבאמת העירה לי כאן היועצת המשפטית, יש מדינות שאסורה אליהן היציאה, נכון?

עפרה חבקין: מוגדרות סיכון מרבי.

מירב בן ארי: זה אלה?

גאל עזריאל: אלה החדשות שנוספו בתיקון - - -

מירב בן ארי: זה מדינות שאסור לצאת אליהן?

עפרה חבקין: זה היו באזהרת מסע חמורה ועלו דרגה לסיכון מרבי.

אפרת רייטן: אני חושבת שאנחנו ניתן פה באמת דקה אחת אבל ממישהו שיכולה לתת כאן איזשהו הסבר של מסגרת, שוב אני חוזרת, להגדרות ולקריטריונים כדי שאפשר יהיה להבין ולפלח את מה שאנחנו רואים, כי זה קצת מורכב.

יוראי להב-הרצנו: של הכול.

טל פוקס: של הכול.

אפרת רייטן: בואי נתחיל עם סיווג המדינות, אוקיי?

טל פוקס: אני אתחיל ואומר שלמעשה התחיל יחס דיפרנציאלי למדינות לפני כחודשיים.

טל פוקס: התחילו להפעיל כל מיני כלים שהמטרה שלהן היא באמת לנטר מדינות שהן יותר מסוכנות, להתייחס אליהן אחרת, לאנשים שיוצאים ונכנסים מהן.

טל פוקס: הרעיון המסדר הכולל הוא חשש מכניסה של וריאנט שהוא עלול להיות מסוכן יותר, עלול להיות פחות עמיד לחיסון.

אפרת רייטן: אלה הנימוקים למה הגדירו מדינה מסוימת כאחת שלא נוסעים אליה בכלל?

טל פוקס: זה באופן כללי.

טל פוקס: זה על כל מדינות העולם.

טל פוקס: משרד הבריאות מסתכל על כל מדינות העולם ומנסה לבדוק לגביהן כל מיני פרמטרים ולהחיל עליהן כלים של יחס שונה שהמטרה שלו היא באמת לצמצם את הסיכון שנשקף מהחוזרים מהן כדי שכמה שפחות יהיה סיכוי שהם יביאו לכאן תחלואה ויביאו להתפרצות.

טל פוקס: הכלים שמופעלים, אז יש את סט תקנות כניסה - - -

שירלי פינטו קדוש: רק אם אני יכולה לשאול כמה קטגוריות חולקו?

שירלי פינטו קדוש: תני לנו בפשטות.

אפרת רייטן: הנימוקים הם ברורים.

אפרת רייטן: כולנו רוצים להיזהר מהווריאנטים ומהווירוסים.

אפרת רייטן: אני חושבת שאנחנו צריכות רגע להתמקד באיזושהי הבהרה.

אפרת רייטן: מדינות שהן מסווגות כמדינות שאין אליהן בכלל נסיעה, יש דבר כזה?

עפרה חבקין: המוגדרות כסיכון מרבי.

אפרת רייטן: אז על אלה אנחנו מדברים ואיתם אנחנו מתבלבלים כאן.

טל פוקס: יש לנו ארבע קטגוריות.

אפרת רייטן: בואי תאמרי בקצרה על כל הארבע.

טל פוקס: הקטגוריה הראשונה היא קטגוריה של מדינות בסיכון מרבי.

טל פוקס: זאת קטגוריה של מדינות שמופיעה גם בתקנות יציאה שנידונות בוועדת חוקה ואסור לצאת אליהן, ואותה רשימה של מדינות מופיעה גם אצלנו ברשימה כמדינות שחייבים בידוד בחזרה מהן.

טל פוקס: זאת הדרגה הכי מסוכנת.

יוראי להב-הרצנו: לא ניתן לנסוע אליהן בשום צורה?

יוראי להב-הרצנו: אין ועדת חריגים?

טל פוקס: באישור ועדת חריגים.

טל פוקס: אחרי זה יש קטגוריה נוספת של מדינות שנקראת אזהרת מסע חמורה, מדינות שאין צורך באישור ועדת חריגים כדי לנסוע אליהן, ובחזור כן יצטרכו בידוד.

טל פוקס: הן גם רשימה של מדינות שמופיעה אצלנו בצו באותה רשימה.

אפרת רייטן: במדינות הספציפיות האלה, כמו שאמרתם בתחילת הישיבה, גם מחוסנים וגם מחלימים צריכים להיות בבידוד.

טל פוקס: נכון מאוד.

יוראי להב-הרצנו: של שבעה ימים.

שירלי פינטו קדוש: והם אצלכם באותה קטגוריה עם אלה שאסור לטוס.

אפרת רייטן: מותר לטוס.

טל פוקס: בעצם בצו בידוד מופיעות שתי הרשימות, גם מדינות שאסור לטוס אליהן.

טל פוקס: אם תיסע בכל זאת בגלל שיש לך אישור חריג, תצטרך בידוד בחזרה, ועוד רשימה של מדינות שאליהן מותר לטוס, אבל אם תחזור תצטרך בידוד.

אפרת רייטן: מה שנקרא מדינות אזהרת מסע חמורה.

אפרת רייטן: זה הקטגוריה השנייה.

טל פוקס: אזהרת מסע, אין לה נפקות משפטית.

טל פוקס: המטרה שלה היא רק להזהיר שיתכן שהן יכנסו לרשימות הבאות בקרוב, ומדינות שאין להן שום סיווג.

אפרת רייטן: כמו למשל?

אפרת רייטן: תנו לי דוגמה.

טל פוקס: איטליה.

מירב בן ארי: אין בעיה לצאת.

מירב בן ארי: תסבירי לי רק על קפריסין.

מירב בן ארי: אסור לצאת לקפריסין?

עפרה חבקין: בסיכון מרבי.

מירב בן ארי: אסור לצאת?

עפרה חבקין: נכן.

מירב בן ארי: סגרתם את קפריסין.

מירב בן ארי: 19,090 איש חזרו, על זה נסגרה קפריסין?

עפרה חבקין: זה לא רק זה.

מירב בן ארי: ועוד זה מדינת אי, שאת יודעת שלארצות הברית נגיד, ממדינת אי מותר להיכנס לארצות הברית אבל מיוון נגיד אסור.

עפרה חבקין: אבל אנחנו יודעים שהתחלואה שם מאוד גבוהה.

יוראי להב-הרצנו: אני יכול להבין משהו?

יוראי להב-הרצנו: יש את החמורה שזה שבעה ימי בידוד ויש את כל היתר שזה 24 שעות בידוד.

טל פוקס: זה בדיוק מה שרציתי להשלים, שזה לא 24 שעות, זה עד תוצאה או 24 שעות, לפי המוקדם.

יוראי להב-הרצנו: אוקיי.

אפרת רייטן: ואם אני מבינה גם, כמו שבאמת קיבלתי, את רוצה לומר על זה?

יעל סלנט: אני חושבת שבאמת כמו שאת הסברת.

יעל סלנט: יש מדינות שממש אסור לטוס אליהן.

מירב בן ארי: לארבעת אלה אסור לטוס, נכון?

יעל סלנט: גם כמו שגאל הסבירה, יש מדינות שאסור לטוס אליהן אלא אם יש אישור של ועדת חריגים.

יעל סלנט: אלה תקנות שנידונות בכלל בוועדת חוקה.

יעל סלנט: זה לא התקנות האלה, אבל כן יש הלימה כי אם המדינות הוגדרו ככאלה שאסור לנסוע אליהן, אז בהכרח אלה שנסעו מתוקף אישור ועדת חריגים, יצטרכו לשוב לבידוד גם אם הם מחוסנים או מחלימים.

אפרת רייטן: נכון, אז ההחלטה לגבי המדינות היא לא נמצאת אצלנו כאן.

יעל סלנט: לגבי האיסור נסיעה, זה בוועדת חוקה.

מירב בן ארי: לא, אלה גם בידוד וגם אסור לנסוע אליהן בכלל.

אפרת רייטן: כן, אבל לא נדון אצלנו הנושא הזה כאן, אלא רק עניין הבידוד עצמו.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: אני פשוט בהלם.

שירלי פינטו קדוש: לי יש רק שאלה כי את אמרת שבידוד 24 שעות או עד תוצאה שלילית, המוקדם מביניהם.

שירלי פינטו קדוש: זה אומר שאם בן אדם, בדיקת קורונה שלו מתעכבת ועוברות 24 שעות, הוא יכול לצאת?

עפרה חבקין: נכון מאוד.

אפרת רייטן: טוב לדעת את זה.

אפרת רייטן: אנחנו נמשיך בשקפים.

אפרת רייטן: תודה, טל.

אפרת רייטן: ד"ר חבקין.

עפרה חבקין: כן, אני שואלת אם להיכנס.

עפרה חבקין: זה עוד פעם המדדים.

עפרה חבקין: אני חושבת שאפשר להמשיך.

אפרת רייטן: אז ראינו כאן את המדינות.

אפרת רייטן: חברי הכנסת, אמנם שאלתם הרבה שאלות אבל אני אשמח אם תשאלו עוד.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח להבין על מה אנחנו מצביעים, כי הצו או ההרחבה שלו שעכשיו אנחנו מצביעים מדבר על הוספה של עוד מדינות.

עפרה חבקין: אלה הארבע שהוספו.

עפרה חבקין: יש עוד מדינות.

יוראי להב-הרצנו: אני מדבר על מה שאנחנו מצביעים עליו כרגע.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מדברים פה על הרחבה של עוד מ-28 עד 40 כאשר אתם, יש לכם את הסמכות מכוח מה שאנחנו מצביעים להחליט האם הם מרביות ואז אוסרים אליהן את הכניסה לחלוטין או שהן בסיווג חמור ואז ניתן להחיל עליהן את הכלל של שבעה ימי בידוד.

עפרה חבקין: קודם נעשה הסיווג איזה מדינות צריכות להיכנס לרשימה.

יוראי להב-הרצנו: זה לא מופיע כאן בצו.

תרצה ברמה: כי הצו לא עושה הבחנה בין המדינות לפי ההבחנות שלהן.

תרצה ברמה: הצו שלנו הוא אחד לכל המדינות שחייבים בידוד.

יוראי להב-הרצנו: זה מה שאני שואל שוב.

יוראי להב-הרצנו: הסיווג לא מופיע לנו כאן.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מצביעים על המסמך שמופיע, בלי סיווג ואתם אחרי זה על בסיס מה שאנחנו מאשרים לכם, מחליטים מה הוא מרבי.

טל פוקס: לא, החלטנו כבר ואנחנו יכולים לומר.

יוראי להב-הרצנו: אוקיי, אז אני אשמח לשמוע על מה אני מצביע.

טל פוקס: אז קודם כל אני רק אתקן שאמנם לפי המספרים שלפניכם זה 40 אבל בפועל נמחקו מדינות כמו שאמרנו קודם.

טל פוקס: זה שיטה של נוסח אבל בכל אופן שתדעו שיש 32 מדינות כאלה שכרגע נמצאות ברשימה.

טל פוקס: מתוך ה-32 מדינות האלה, 14 מדינות נמצאות גם בקטגוריה של סיכון מרבי ואיסור יציאה ועוד 18 מדינות נמצאות רק בקטגוריה של אזהרת מסע חמורה, כלומר רק בידוד בחזור ללא איסור יציאה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מצטרפת לשאלה של יוראי, על מה בדיוק אנחנו מצביעים?

טל פוקס: אנחנו מצביעים על הוספה של 13 מדינות, מתוכן ספרד, תורכיה, קפריסין וגיאורגיה ובריטניה נוספו גם לרשימה של סיכון מרבי, כלומר לאיסור יציאה, וכל השאר הן רק באזהרת מסע חמורה אבל מבחינת האישור שלכם זה לא רלוונטי הסיווג הזה כי אתם מאשרים בידוד מהמדינות האלה, שזה גם לסיכון מרבי וגם אזהרת מסע חמורה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז אנחנו מצביעים בגדול על החבילה ואז אתם מחליטים - - -

טל פוקס: לא, אנחנו החלטנו את זה כבר אבל זה פשוט לא בא לידי ביטוי בצו הזה אלא בתקנות אחרות.

גאל עזריאל: הסמכות של הוועדה כוללת גם אפשרות להחליט לא לאשר חלק מהמדינות כמובן.

מירב בן ארי: אנחנו לבידוד על ההחלטה על המדינות זה ועדת חוקה?

טל פוקס: כן.

מירב בן ארי: וועדת חוקה אישרה את זה כבר?

גאל עזריאל: שני תיקונים לתקנות היציאה נמצאים היום על שולחן ועדת החוקה.

מירב בן ארי: רגע, אז ועדת חוקה בכלל לא אישרה את ארבע המדינות אבל את רוצה שאנחנו כבר נאשר בידוד למרות שעוד לא אישרו בכלל להכניס אותן?

גאל עזריאל: אנחנו פועלים לפי החוק.

גאל עזריאל: הגשנו על צו הבידוד כמו שהגשנו - - -

מירב בן ארי: קודם כל שוועדת חוקה תאשר אותן כמדינות אדומות.

יוראי להב-הרצנו: מירב, לכן אני שואל על מה אנחנו מצביעים, כי אני לא מצליח להבין.

מירב בן ארי: טוב מאוד שאתה שואל.

יוראי להב-הרצנו: במידה ואנחנו מאשרים את זה כרגע וועדת חוקה לא מאשרת הוספה של ארבע מדינות, אז הכלל הוא שהן חמורה, לא מרבית.

טל פוקס: בדיוק, נכון מאוד, לכן יש משמעות - - -

אפרת רייטן: רק שנייה, אני רוצה לתת פה ליעל היועצת המשפטית להסביר כמה דברים.

אפרת רייטן: זה מאוד חשוב שאנחנו ניישר פה קו.

אפרת רייטן: נדמה לי שגם אתם לא עד הסוף בכל מה שקורה פה בכנסת ברגעים אלו.

יעל סלנט: אז בואו נסביר מה עומד בפני הוועדה.

יעל סלנט: אחרי זה גאל תסביר מה עומד בפני ועדת חוקה.

יעל סלנט: הדבר היחיד שעומד פה בפני הוועדה זה מדינות שהחוזרים מהן גם אם הם מחוסנים או מחלימים, חייבים בחובת בידוד.

יעל סלנט: זה מה שהוועדה כרגע מאשרת.

יעל סלנט: אנחנו יודעים שחלק מהמדינות כמו שאמרה טל, אין איסור יציאה אליהן, מותר לצאת אליהן ועדיין השבים מהן חייבים בחובת בידוד.

יעל סלנט: זה מה שהוועדה מאשרת מתוקף הוראות פקודת בריאות העם, למעט כמובן מי שהוא מחוסן או מחלים והיה רק עד 12 שעות בשדה התעופה והוא לא היה בחובת בידוד.

יעל סלנט: זאת רשימת המדינות שכרגע נמצאת על שולחן הוועדה, חלקן אסורה היציאה אליהן בכלל, חלקן אפשר לצאת אליהן רק שהחוזרים חייבים בבידוד.

יעל סלנט: מונחת על שולחן ועדת חוקה, גאל, את רוצה לתת לנו?

גאל עזריאל: כן, אני אוכל להסביר.

גאל עזריאל: כמו שהסברתי בתחילת הדיון, התקנות מכוח חוק הסמכויות נדונות בוועדות אחרות, בעיקר ועדת חוקה אבל יש עוד ועדות, כל אחד בתחומו.

גאל עזריאל: למשל תקנות התעופה בוועדת הכלכלה, תקנות החינוך בוועדת החינוך.

גאל עזריאל: התקנות שמגבילות יציאה מישראל בשל הפגיעה החמורה בזכות לצאת שהיא זכות מוגנת ומעוגנת בחוק יסוד כבוד האדם וחירותו, נידונות בוועדת החוקה.

גאל עזריאל: כרגע יש שני תיקונים על שולחן ועדת החוקה, אחד מהם כבר נדון שבוע שעבר אבל בשל ההסכמות בין הקואליציה לאופוזיציה שבוע שעבר שלא לערוך הצבעות, לא הייתה הצבעה בסוף הדיון אבל כן היה דיון.

גאל עזריאל: כרגע יש שני תיקונים על שולחן הוועדה.

גאל עזריאל: הם אמורים לעלות לדיון ממש בדקות הקרובות.

גאל עזריאל: הדיון היה צריך להתחיל ב-12:30 ואני מבינה שהוא קצת מתעכב, לכן אנחנו עדיין אתכם פה כדי לסייע בכל שאלה.

גאל עזריאל: שוב, יש ארבע קטגוריות כמו שטלי הסבירה, שבהן יש סכנה שהיא לא עולה על הסכנה בישראל.

גאל עזריאל: אין הגבלות בכלל חוץ מזה שמי שלא מחוסן ולא מחלים צריך להיות בבידוד וכל מי שחוזר מחו"ל, לא משנה מאיפה, לא משנה מה, צריך ב-24 שעות הראשונות או אם הוא קיבל לפני כן את תוצאת הבדיקה שהוא חייב לעשות כשהוא מגיע לארץ.

גאל עזריאל: בואו נזכור שכל מי שמגיע לארץ, לא משנה באיזה מעבר, יבשתי, ימי או אווירי, חייב לעשות בדיקה והמדינה מארגנת בדיקות כאלה ממש במעברי הגבול השונים.

גאל עזריאל: עושים בדיקה כשמגיעים.

גאל עזריאל: יש חובת בידוד לכולם כדי בדיוק לנטר את הווריאנטים האלה.

אפרת רייטן: עד קבלת התשובה או 24 שעות.

גאל עזריאל: נכון, לפי המוקדם.

גאל עזריאל: לגבי רוב המדינות, פוטנציאל ההדבקה והעברת וריאנטים הוא קטן מאוד ולכן אין הצדקה להגביל את האנשים מעבר לכך.

גאל עזריאל: אנשים שמגיעים ממדינה לא מסוכנת, קיבלו את התוצאה, בעזרת השם יצאו שליליים והם חוזרים לחיים הרגילים שלהם, לעומת זאת מי שלא מחוסן ולא מחלים.

גאל עזריאל: בכל זאת כל מי שמחוסן ומחלים וחוזר מחו"ל, חייב בבידוד כאילו שהוא היה במגע הדוק עם חולה בישראל.

גאל עזריאל: בנוסף לזה, מי שמגיע ממדינה עם סכנה מיוחדת באזהרת מסע חמורה, זה מה שעומד בעיקר על שולחן הוועדה, חייב בבידוד כאילו שהוא היה במגע הדוק עם חולה בישראל, גם אם הוא מחוסן או מחלים, לעומת מי שמחוסן או מחלים בישראל שיהיה במגע הדוק עם חולה, שלא צריך להיות בבידוד עדיין היום, בגלל הסכנה המיוחדת לווריאנטים.

גאל עזריאל: השלב ביותר חמור, שוב, זה המדינות שמופיעות גם בצו הבידוד וגם בתקנות היציאה, כאשר בגלל הסכנה המאוד מיוחדת שם להיווצרות של וריאנטים ולהבאתם לארץ, יש כיום איסור יציאה או הגבלה משמעותית ליציאה למדינות האלה, אבל אין הגבלת כניסה.

גאל עזריאל: אזרח ישראלי ותושב ישראל יכול חופשי לחזור למדינה.

גאל עזריאל: כמובן שאדם זר, אין לו זכות קנויה לחזור לישראל וההסדרים לא קבועים בתקנות לפי החוק.

אפרת רייטן: נכון, אבל באמת במסגרת הצו אולי זה גם מה שקצת בלבל בתחילת הישיבה, הצו שמדבר על הבידוד, החובה היום להימצא בימי בידוד חלה על שני סוגי הסיווגים של המדינות שאתם סיווגתם באופן שונה וכולל את אותן מדינות שאסור לנסוע אליהן אבל עדיין חוזרים מהן אנשים כי הם קיבלו אישורים בוועדת חריגים.

אפרת רייטן: מבחינת הצו זה לא משנה כי הדין חל על שתי הקטגוריות באותה מידה והאנשים שחוזרים מהמדינות מחויבים בימי הבידוד, ואנחנו מדברים על הרחבה של רשימת המדינות.

גאל עזריאל: נכון.

מירב בן ארי: ישראלי שגר בלונדון, הגיע לפה לפני שבוע-שבועיים, לא מכירה, סתם אני אומרת.

מירב בן ארי: עכשיו הוא רוצה לחזור ללונדון, הוא צריך ועדת חריגים?

גאל עזריאל: אז אנחנו מדברים על תקנות היציאה אבל בכל זאת - - -

אפרת רייטן: אני לא בטוחה שזה רלוונטי לדיון שלנו.

מירב בן ארי: לא, אני רוצה להבין.

מירב בן ארי: אותו מחלים מקורונה שחזר עכשיו ממדינה כמו קפריסין, שתסלחי לי, הנתונים האלה מגוחכים בעיניי.

מירב בן ארי: אגב, כמה ימים זה ה-90 האלה?

עפרה חבקין: חודש.

מירב בן ארי: אז חזר המחלים או המחוסן מקפריסין בחודש הזה אחרי שיצאו 19,000.

מירב בן ארי: הוא חזר לפה, הוא מחלים או מחוסן והוא נכנס לבידוד של שבעה ימים?

גאל עזריאל: הוא נכנס לבידוד של 14 ימים אלא אם בנוסף לבדיקה שהוא עשה בנתב"ג ביום הראשון כמו כל מי שנוחת בישראל והוא יחליט לעשות עוד בדיקה ביום השביעי, ועם קבלת התוצאה השלילית - - -

מירב בן ארי: למה הוא לא יכול לעשות בדיקה ביום השלישי?

גאל עזריאל: לפי הבחינה של משרד הבריאות, היום הרלוונטי כדי לצמצם את - - -

עפרה חבקין: זה לא בנוהל הזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: ביום השביעי הוא עושה בדיקה, הוא מקבל תוצאות עוד יומיים כי זה בדרך כלל לוקח 48 שעות.

אלינה ברדץ' יאלוב: זה אומר שהוא יושב בבידוד תשעה ימים, לא שבעה ימים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מבינה נכון?

גאל עזריאל: הוא ישוחרר מבידוד עם קבלת התוצאה, אבל משרד הבריאות יוכל להסביר את הנתונים.

גאל עזריאל: בזמן האחרון הבדיקות עובדים מאוד חזק על צמצום הזמן לקבלת תוצאה מהבדיקות ובדרך כלל זה פחות מ-24 שעות.

אלינה ברדץ' יאלוב: נכון לרגע זה, זה בדרך כלל 48 שעות.

עפרה חבקין: 12 שעות ברוב המקרים, בממוצע.

אלינה ברדץ' יאלוב: לא קרה לאף אחד ממי שאני מכירה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשאול שאלה לגבי ימי הבידוד והחשש שגורר אותם.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מוטרדים או אתם מוטרדים בעיקר מווריאנט הדלתא, אני מבין.

עפרה חבקין: היום וריאנט הדלתא הוא השכיח.

עפרה חבקין: הבעיה היא שגם יש דלתא פלוס וגם עלולים להכניס וריאנטים חדשים.

יוראי להב-הרצנו: אז השאלה שלי היא האם יש לכם התפלגות לפי הווריאנטים?

יוראי להב-הרצנו: האם כל מי שמגיע לארץ עובר ריצוף גנטי?

עפרה חבקין: כן.

עפרה חבקין: כל חוזרי חו"ל המאומתים עוברים ריצוף.

עפרה חבקין: 97% וריאנט דלתא.

עפרה חבקין: רציתי רק להגיד לחברת הכנסת מירב, ב-24.7 לדוגמה, בשבת הזאת, חזרו מקפריסין עשרה חולים, עשרה מאומתים רק ביום אחד.

מירב בן ארי: מתוך - - -

עפרה חבקין: לא, זה נתונים שעליהם עשינו את ההחלטה, עד 19 ביולי.

מירב בן ארי: עשרה, בסדר.

מירב בן ארי: כמה יצאו?

מירב בן ארי: אם יצאו 20, זה מטריד.

מירב בן ארי: אם יצאו 5,000 - - -

עפרה חבקין: זה עדיין מטריד, עשרה חולים ביום.

מירב בן ארי: שבעה ימים בידוד זה קטסטרופה.

מירב בן ארי: זה לבן אדם שיש לו משפחה, ילדים, עסק, זה קטלני בעיקר או שהוא מחוסן או שהוא מחלים, בעיקר שאנחנו יודעים שגם זן הדלתא הוא בעיקר יוצר תסמינים, לא מחלות קשות.

מירב בן ארי: עד היום יש לנו 17 מונשמים ו-90 חולים קשה במדינה של כמעט עשרה מיליון תושבים.

מירב בן ארי: שבעה ימי בידוד, ובטח יש פה מספיק שעברו בידוד, זה משהו שבעיקר אם אתה מחוסן או מחלים מקורונה.

מירב בן ארי: אנחנו יודעים כמה נוגדנים יש למחלימים מקורונה.

מירב בן ארי: זה קטלני.

שירלי פינטו קדוש: אני מסכימה עם חברת הכנסת

מירב בן ארי: אנשים יושבים בבית, מאבדים את הפרנסה שלהם.

מירב בן ארי: אין מסגרות לילדים.

מירב בן ארי: אני לא מצליחה להבין.

מירב בן ארי: הנה אני אומרת לך, יש בדיקה בשדה למחוסן/מחלים.

מירב בן ארי: אחרי שלושה ימים יודעים אם הוריאנט קיים.

מירב בן ארי: הוסיפו כאן שלפעמים זה מגיע לתשעה ימים.

מירב בן ארי: מה זה?

מירב בן ארי: למה כל החיסונים?

אפרת רייטן: אני מבינה את השאלה של מירב ואני חושבת שהשאלה צריכה להיות האם בדקתם את כל האלטרנטיבות הקיימות?

אפרת רייטן: האם לקחתם החלטה שהיא החלטה לחומרה כאשר באמת אפשר היה לקחת החלטות שהן יותר מקלות כדי לקחת בחשבון את הפן הזה שעליו מירב מדברת, ואני אשמח לתשובה.

אפרת רייטן: אחרי זה אני חושבת שאנחנו ניכנס להצבעה, אז רק תשובה שלך.

עפרה חבקין: התשובה מתחלקת לשניים.

עפרה חבקין: קודם כל אני רוצה לענות לך על זה שאת אומרת שהמחלה קלה.

עפרה חבקין: אני מסכימה איתך.

עפרה חבקין: אנחנו יודעים שיש לנו בגל הזה תחלואה יותר קלה, פחות חולים קשים.

עפרה חבקין: יחד עם זה, אותו מאומת, אם הוא יסתובב, את לא יודעת עם מי הוא במגע, את מי הוא יכול להדביק, שזה יכול להיות הסבא והסבתא או אנשים עם מערכת חיסון מוחלשת ולכן המטרה של הבידוד הוא הגנה גם על הסביבה.

מירב בן ארי: למרות שהיום יצא מחקר שהראה שמחוסנים ומחלימים מדביקים הרבה פחות.

מירב בן ארי: אני רק אומרת, השיקולים אל מול הפגיעה באותו אדם - - -

עפרה חבקין: זה דבר אחד.

עפרה חבקין: דבר שני, בשדה, המאומתים שמגיעים מחו"ל זה 50% מכלל המאומתים בקרב חוזרי חו"ל כאשר בכל יום נוסף יכולים להתגלות עוד מאומתים בימים שניים, שלוש, ארבע, חמש אחרי החזרה, כי לפעמים בן אדם בדגירה ואז בנחיתה הוא עוד לא חיובי.

עפרה חבקין: רק 50%.

אפרת רייטן: ה-50% זה מנתונים שיש לכם?

עפרה חבקין: כן, כן.

אפרת רייטן: 50% מהאנשים שחוזרים מחו"ל הם מאומתים?

עפרה חבקין: כבר בנתב"ג.

אפרת רייטן: ואתם אומרים שאחר כך בבדיקות הבאות מתגלים עוד.

עפרה חבקין: בבדיקות הבאות יש עוד התווספות כאשר אחרי היום השביעי זה כבר דועך, עוד 1% אחוז או 2% ויש גם ביום התשיעי, יש גם ביום ה-14.

מירב בן ארי: יש ביום השלישי גם, את יודעת את זה.

עפרה חבקין: אבל זה מה שאני אומרת.

מירב בן ארי: אנחנו צריכים כוועדה לאזן בין השיקולים של להכניס בן אדם לבידוד של שבעה עד תשעה ימים לבין להבין שגם ביום השלישי ברוב המקרים אני אדע אם הוא מאומת או לא.

מירב בן ארי: זה מה שאני אומרת.

עפרה חבקין: ברוב המקרים תדעי כי אין חובת בדיקות.

מירב בן ארי: אז תעשי את זה.

עפרה חבקין: יש חובה בנחיתה.

עפרה חבקין: פרט לזה אין במדינה הזאת חובת בדיקות.

עפרה חבקין: כשאני אומרת 14 יום, כי אין חובת בדיקות.

עפרה חבקין: אם מישהו רוצה לקצר, ילך להיבדק.

אלינה ברדץ' יאלוב: אי אפשר לקצר את זה לחמישה ימים?

אלינה ברדץ' יאלוב: יש 14 יום אבל אתם דורשים בדיקה שנייה בשביל לצאת ביום השביעי.

עפרה חבקין: אז אני אומרת, בגלל שעדיין ביום השני, שלישי, רביעי, חמישי ושישי מתגלים חולים מקרב חוזרי חו"ל - - -

אפרת רייטן: טוב, אנחנו רגע גולשים למחוזות שהם לא מטרת הדיון ולא במסגרת - - -

עפרה חבקין: לא, אני מסבירה למה יש רציונל של שבעה.

אפרת רייטן: אני מבינה וזה חשוב מאוד ההסברים האלה כי כמו שאמרתי, יש הרבה מאוד דברים שהם באמת לא מובנים, אבל באמת אני רוצה שכן אנחנו נתרכז במהות הצו הספציפי הזה שמדבר על הרחבת מספר המדינות.

אפרת רייטן: זה מהות הצו.

אפרת רייטן: אני חושבת שבאמת אפשר לדון על זה הרבה מאוד ואולי נעשה על זה עוד דיונים כאן בשמחה, אבל עוד קודם לכן נדמה לי שחברת הכנסת פינטו רצתה לומר עוד מילה.

שירלי פינטו קדוש: רציתי רק להתייחס בקצרה למה שחברת הכנסת מירב אמרה.

שירלי פינטו קדוש: אנחנו מדברים פה על אוכלוסייה מאוד מגוונת.

שירלי פינטו קדוש: יש מחוסנים, מחלימים, ולכפות עליהם שבוע אחרי שזה כבר קיצור, זה נוראי למשפחה, לעסק, כמו שאמרו כאן לפניי.

שירלי פינטו קדוש: באמת אני חושבת שכדאי לבדוק אולי בדיון נוסף לקצר את זה לשלושה ימים עוד בדיקה.

שירלי פינטו קדוש: אם זה היה לפני שנה כשלא היו מחוסנים, זה היה מוצדק, אבל היום זה כבר באמת מוגזם.

מירב בן ארי: אני רוצה עוד שאלה אחת.

מירב בן ארי: ביום השביעי שנבדקו, כמה מצאתם חיוביים?

טל פוקס: אני כן רוצה לומר ולהזכיר שהבידוד התחיל כבידוד מלא של 14 ימים.

טל פוקס: הוא קוצר לפני די הרבה זמן, כמעט שנה ל-12 ימים.

טל פוקס: אחרי כמה חודשים קוצר לעשרה ימים ועכשיו לאחרונה קוצר, בדיקה ביום השביעי.

טל פוקס: היה אפשר להיבדק מהיום התשיעי לפני זה כדי לקצר בידוד.

טל פוקס: עכשיו אפשר להיבדק מהיום השביעי כדי לקצר בידוד, אז בעצם כל הזמן עושים את האיזון הזה.

אפרת רייטן: יש לך תשובה, ד"ר חבקין?

עפרה חבקין: כן, בוודאי.

עפרה חבקין: ביום השביעי עוד 5% חיוביים.

אפרת רייטן: אמנם הנתונים האלה והשאלות האלה הן סופר חשובות ובאמת אנשים מאוד מוטרדים, אבל שוב, מספר ימי הבידוד הוא לא הנושא שאנחנו דנים עליו עכשיו ואני אשמח שאנחנו נרחיב על זה - - -

עפרה חבקין: אבל גם התשובה היא שנכון, זה בגלל שאנשים מחוסנים, זה שבעה.

עפרה חבקין: כשלא היו מחוסנים זה היה 14.

מירב בן ארי: אבל בשביל זה עשינו את החיסון.

מירב בן ארי: בשביל עוד פעם להכניס אנשים לבידוד?

מירב בן ארי: למה?

עפרה חבקין: אנחנו היינו שמחים אם מחוסנים לא היו נדבקים.

אפרת רייטן: ברשותכם, אנחנו כן רוצים לעבור להצבעה.

אפרת רייטן: היועצת המשפטית תקריא לנו בבקשה את הצו.

תרצה ברמה: צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש)(בידוד בית והוראות שונות)(הוראת שעה) (תיקון מס' 40), התשפ"א-2021

אפרת רייטן: רק אני אציין לפרוטוקול שמי שהקריאה זו הייתה המתמחה של הוועדה, תרצה, שמסיימת עכשיו את ההתמחות שלה וקיבלה את הכבוד להקריא את הצו.

אפרת רייטן: תודה ובהצלחה, תרצה.

אפרת רייטן: אנחנו נעבור להצבעה?

יעל סלנט: מבחינת הסמכות של הוועדה.

יעל סלנט: הוועדה יכולה לאשר את הצו כולו או חלקו, לא לאשרו או לשנות את תקופת תוקפו, לקבוע שהוא יהיה יותר קצר.

אפרת רייטן: אנחנו עוברים להצבעה לאישור הצו.

אפרת רייטן: מי בעד אישור הצו, שירים את ידו.

אפרת רייטן: מירב, את חברה בוועדה?

מירב בן ארי: נראה לי, יש לכם רוב גם בלעדיי.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: מי נמנע?

אפרת רייטן: אושר הצו התקבל, צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 40) אני רק רוצה לומר משהו שהיה חשוב לי במיוחד כי זאת הישיבה הראשונה שלי.

אפרת רייטן: שמחתי לקבל את המצגת שהכנתם.

אפרת רייטן: באמת קיצור הזמנים ולחץ הזמנים היה בעוכרנו וקיבלנו את זה די מאוחר וזמן קצר לפני תחילת הישיבה, אז א' אני אודה ואשמח שאנחנו נקבל את זה כמובן קודם לכן, וגם באמת להתרכז בנתונים ובאלטרנטיבות.

אפרת רייטן: אני חושבת שהאלטרנטיבות זה דבר שהוא סופר חשוב כאן לחברי הכנסת, בעיקר כי אנחנו מייצגים את הציבור כמו שמירב הטיבה באמת להציג את זה קודם, ציבור שלא מבין וציבור שנפגע מאוד מההחלטות, והרבה פעמים אתם בטח מרגישים את זה כמשרד הבריאות כמי שמאוד דומיננטי בשנה וחצי האחרונות בכל ניהול המאבק.

אפרת רייטן: מאוד מתרעם על החלטת שנראות שרירותיות.

אפרת רייטן: אני חושבת שככל שתבואו עם הסברים יותר מפורטים ויותר פשוטים להבנה, כך ייטב לכולנו, אז תודה לכם והישיבה נעולה.

שירלי פינטו קדוש: אני רק רוצה דקה לסיום לברך את יושבת-ראש הוועדה בכמה מילים.

שירלי פינטו קדוש: לצערי בבוקר נמנעתי מלהגיע.

שירלי פינטו קדוש: אני רוצה לברך את אפרת רייטן, חברת הכנסת על מינוי הוועדה.

שירלי פינטו קדוש: אני חושבת שזה חשוב לוועדה, ושהוועדה הזאת תוביל את החברה הישראלית למקום יותר טוב, יותר בריאה, יותר מכילה את כולם ונגישה כמובן.

שירלי פינטו קדוש: יש לנו הרבה עבודה ביחד.

שירלי פינטו קדוש: רוצה לאחל לך הרבה מזל טוב על המינוי, ולכל חברי הוועדה, שנעשה את הכי טוב.

שירלי פינטו קדוש: בהצלחה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

מירב בן ארי: בהצלחה.

אפרת רייטן: עכשיו הישיבה נעולה.