ועדה משותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת החוקה, חוק ומשפט לעניין הכרזה על מצב חירום, כנסת 24, פרוטוקול מספר 1, 2021-07-28 09:30

רם בן ברק: בוקר טוב לכולם.

רם בן ברק: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המשותפת לענייני הכרזה על מצב חירום.

רם בן ברק: על סדר יומנו בקשת הממשלה לשוב, כמו שהיא עושה מדי שנה, ולהכריז על מצב חירום לתקופה של שנה אחת.

רם בן ברק: אני מבקש מהייעוץ המשפטי לוועדה להציג את הנושא ואחר כך נשמע את התייחסות משרדי הממשלה השונים.

רם בן ברק: בבקשה.

עידו בן יצחק: מצב החירום בישראל הוכרז על ידי מועצת המדינה הזמנית מספר ימים לאחר הקדת המדינה ב-1948, לא נקבעה בו אז הגדרה של מהו מצב חירום ומה הנסיבות שבהן מכריזים אותו, הוא פשוט הוכרז.

עידו בן יצחק: בהמשך הוא גם עוגן בחוק יסוד הממשלה.

עידו בן יצחק: בעצם הסמכות העיקרית שהוא מקנה היא סמכות לממשלה להתקין תקנות שעת חירום שבכוחן לגבור גם על חקיקה של הכנסת, תוקפן מוגבל לשלושה חודשים אבל מדובר בעצם בסמכות מאוד קיצונית.

עידו בן יצחק: משמעות נוספת של ההכרזה היא שבעשרות השנים הראשונות של קום המדינה, למעשה עד שנות ה-80, הרבה חוקים נחקקו שבהם נקבע כי הם יעמדו בתוקף כל עוד יש מצב חירום ולמעשה אנחנו ה יום, הסיטואציה שאנחנו נמצאים בה היום אנחנו לא באותו מצב שהיינו ב-1948, מטבע הדברים, אנחנו מדינה קצת יותר מסודרת ואחת הסיבות המרכזיות שבגללה אנחנו נדרשים לשוב ולהכריז על מצב חירום, היא שאם לא תהיה הכרזה יפקע תוקפם של אותם חוקים.

עידו בן יצחק: חלק מהחוקים האלה הם חוקים שיש להם בהחלט זיקה בטחונית, אם זה חוק המעצרים המנהליים או חוק להסדר תפיסת מקרקעין בשעת חירום.

עידו בן יצחק: אחרים, איך לומר, זיקה קצת לא באמת קיימת, הם כולם, רוב ההסדרים האחרים הם צווים מחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים שבאמצעותו הסדירו לאורך השנים ענפים שונים במשק החל ממשק הדבש וכלה בענף היהלומים.

עידו בן יצחק: למעשה הוועדה בעשר השנים האחרונות פעלה באופן נמרץ מול משרדי הממשלה במטרה לבטל את אותם חוקים וצווים ולהחליף אותם בחקיקה שלא תהיה תלויה במצב חירום כדי שנוכל לבטל סוף סוף את מצב החירום מ-1948 שכפי שציינתי מקנה לממשלה סמכויות מאוד דרקוניות.

עידו בן יצחק: הייתה התקדמות מאוד משמעותית, ב-2009 מספר החוקים והצווים עמד על 174, היום אנחנו רק על 21 אבל בשביל לבטל את מצב החירום אנחנו צריכים להגיע ל-0.

עידו בן יצחק: אנחנו תיכף נשמע ממשרדי הממשלה מה הם עושים כדי להחליף את החוקים והצווים שיש באחריותם בחוקים וצווים חדשים.

עידו בן יצחק: לגבי תקנות לשעת חירום אני אציין שבעשורים הראשונים של המדינה באמת היה גם שימוש מאוד נרחב בתקנות שעת חירום, השימוש הזה בשני העשורים האחרונים הצטמצם מאוד, אני תיכף אחדד חריג אחד מאוד בולט.

עידו בן יצחק: למעשה בין 2004 ל-2019 היו בסך הכל שתי תקנות שעת חירום, שתיהן עסקו בשביתות שהיו בוועדה לאנרגיה אטומית.

עידו בן יצחק: החריג המאוד בולט היה לפני כשנה וחצי עם פרוץ משבר הקורונה, שכאשר הממשלה, הכלים הראשונים שהיא השתמשה בהם כדי להתמודד עם המגפה, היינו גם בתקופת ביניים שלבחירות שלא הייתה כנסת פעילה, הותקנו עשרות תקנות שעת חירום, 38 במספר, חלקן גם תוקנו מספר פעמים ובסופו של דבר בתהליך חקיקה שנמשך במהלך 2020 רובן הוחלפו בחקיקה ראשית של הכנסת וחלקן פקעו או בוטלו.

עידו בן יצחק: אלה שהוחלפו בחקיקה ראשית של הכנסת, החוק המשמעותי ביותר בהקשר הזה הוא מה שמכונה חוק הקורונה הגדול שמכוחו גם מוכרז מצב חירום לעניין הקורונה, זה מצב חירום שונה מזה שאנחנו דנים בו, מצב החירום הזה הוכרז לאחרונה, אושר בוועדת החוקה בחודש שעבר והוא בתוקף עד סוף אוגוסט.

עידו בן יצחק: מצב החירום הנוכחי שבו אנחנו דנים כעת הוא אותו מצב חירום שקיים מ-1948, ובעצם אנחנו כל שנה, לכל היותר שנה, דנים בחידושו.

עידו בן יצחק: בעצם מצב החירום הנוכחי, ההכרזה הנוכחית היא בתוקף עד ה-11 בספטמבר כאשר הוועדה המשותפת נדרשת להביא את המלצתה בפני המליאה לכל היותר שבועיים לפני תום מצב החירום, אנחנו קצת הקדמנו את המועד הזה כדי לא להכנס לפגרת הקיץ, ואנחנו עכשיו בדיון נשמע את המשרדים מה הם מתכוונים לעשות.

רם שפע: יו"ר ועדת חוקה, אתה רוצה להוסיף משהו לפני שנתחיל את הדיון?

גלעד קריב: ראשית אדוני בוקר טוב, תודה על אירוח הוועדה המשותפת.

גלעד קריב: ברכות לחברי הכנסת הנמצאים כאן איתנו.

גלעד קריב: אני רואה שכל מי שאיתנו הבוקר הם חברי הקואליציה אז אולי צריך לומר רק לצורך הפרוטוקול שהוועדה הזו יש בה כמובן ייצוג משתי הוועדות וגם חברי אופוזיציה שאני חושב שהתפקיד שלהם בוועדה הזאת חשוב במיוחד.

גלעד קריב: אני רק אומר שאני מאוד מאוד מקווה שהממשלה שמכהנת שאתה ואני חברים בקואליציה שלה תשלים את המלאכה, שצריך להציב את זה כיעד למולנו, שהכנסת הזאת תוציא את ימיה כאשר סיימנו את המלאכה שגם הכנסת גם הממשלה וגם בג"צ העמידו כמשימה בעלת חשיבות גדולה.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: נעבור למשרדי הממשלה.

רם בן ברק: משרד המשפטים, התייחסות ראשונה שלך.

אייל זנדברג: בוקר טוב.

אייל זנדברג: אני ממשרד המשפטים מחלקת ייעוץ וחקיקה.

אייל זנדברג: ברשותכם, אני לא יודע למה רק הוועדה לביקורת המדינה השאירו את הפרספקסים - - -

רם בן ברק: לא, החזרנו אותם.

גלעד קריב: כולם.

גלעד קריב: כולם.

גלעד קריב: אייל, זה מטריד, זה אומר שלא היית פה שבועיים.

גלעד קריב: אנחנו כנראה נזמן אותך מחר לדיון.

אייל זנדברג: דיוני חוק ההסדרים גוזלים אותי מוועדת החוקה.

אייל זנדברג: היועץ המשפטי של הוועדה, עידו כמובן הציג את הדברים כרגיל בבהירות ובתמציתיות, יש גירסה קצרה וגירסה ארוכה, וזה באמת נגע בדברים הכי מרכזיים.

אייל זנדברג: אני אתחבר למושג שהוא השתמש בו שהוועדה פעלה בעשר השנים האחרונות במרץ, הייתי אומר שגם הממשלה יחד עם הוועדה פעלה באותו המרץ במובן הזה שנעשו באמת הרבה מאוד מהלכים כדי לצמצם את אותו חקיקה שתלויה בהכרזה על מצב החירום.

אייל זנדברג: צריך לזכור שיש שני ערוצים, הסמכות שנובעת ישירות מההכרזה לפי חוק יסוד זה להתקין תקנות שעת חירום שזה נושא שעומד בפני עצמו אבל בדרך כלל בדיונים פה הוא לא בליבה כי למעט בתקופת הקורונה, ומתוך תפיסה משפטית שהשתנתה בעשור או יותר, השימוש בתקנות שעת חירום הוא מצומצם מאוד מאוד מאוד.

אייל זנדברג: הקורונה גילתה צורך אמיתי וממשי והשתמשו בה ועיקר העיסוק, ובזה מדברים וזה נושא שבאמת מוטל לפתחה של הממשלה ושל הכנסת ביחד, כי חלק מהדברים מחייבים חקיקה ראשית או אישור של תקנות, הוא לצמצם עוד יותר, בעצם עד הסוף את תוקפם של אותם חיקוקים שמותנים בהכרזה על מצב חירום ומציאת תחליפים כשהדבר נדרש.

אייל זנדברג: כשאני התחלתי לטפל בנושא הזה הטבלה מנתה 92 צווים, היום אנחנו בסביבות ה-15, תלוי איך סופרים, שחלקם כבר מוכנים, אז אפשר להסתכל על החלק המלא והאופטימי של התהליך, אבל זה פחות חשוב.

אייל זנדברג: יותר חשוב להסתכל על מה שעוד לפנינו וזה אותם 15 פריטים, אותם הפריטים שצריך לסיים.

רם בן ברק: למה זה לוקח כל כך הרבה זמן?

רם בן ברק: הרי אני יודע שמה שעושים בחודש אפשר לעשות בשבוע ומה שעושים בשנה אפשר לעשות בשלושה שבועות.

רם בן ברק: בסוף זה עניין של כמה אתה משקיע.

רם בן ברק: איזו סיבה להגיד 'אנחנו נגיש את הטיוטה בעוד חמישה חודשים' וככה מושכים ומושכים.

רם בן ברק: אני לא מצליח להבין את זה.

רם בן ברק: כולם מסכימים שזה לא טוב, הצווים האלה, יש צו אחד שאו.

רם בן ברק: קיי, באמת הוא מיוחד.

רם בן ברק: אבל שאר הדברים שאתה קורא כאן, הדבש, התמרוקים, חומרי ההדברה, יושבים שלושה ימים, מסכמים, הערות עוד חודש וסוגרים את העניין.

רם בן ברק: למה אנחנו צריכים משנה לשנה להגיד 'כן, הם יעשו, ייקח עוד קצת זמן, יבואו לוועדה הזאת וידונו'.

רם בן ברק: למה?

אייל זנדברג: יש לזה כמה הסברים, אני אשמח להציג אותם.

רם בן ברק: נשמח לשמוע.

אייל זנדברג: יש נושאים שאמנם לפי הכותרת שלהם נראים מאוד פשוטים ואני עם כל הכבוד חושב שבשלושה ימים כנראה אי אפשר לכתוב חוק שמסדיר את כל משק הדבש בישראל.

רם בן ברק: אבל בשנה אפשר?

אייל זנדברג: אני אמנם לא מומחה לתחום הזה אבל אני מכיר, כיוון שאנחנו עוקבים ומקבלים את הדיווחים מהמשרדים ומבינים שכשלוקחים צו שהסדיר לאורך שנים תחום כלכלי משקי בתחום החקלאות שכידוע הוא נושא, יש בו מובהקות - - -

רם בן ברק: אני מכיר את נושא הדבש במקרה טוב.

אייל זנדברג: לא, אני אמרתי, אני לא מתיימר להיות.

אייל זנדברג: אז כשמשרד החקלאות עוסק בדבר הזה ומבין שהוא צריך לבנות מן היסוד את ההסדרה בחוק ראשי ויש הבדל בין מה שהיה בצו פיקוח לחוק ראשי, הוא צריך לטפל בדבר הזה, הוא צריך לבוא בדברים.

אייל זנדברג: צריך לבנות בעצם ענף משקי חדש, עכשיו אפשר להתווכח כמה זמן זה לוקח.

אייל זנדברג: שלושה ימים זה כנראה לא לוקח וכנראה גם לא שנה.

אייל זנדברג: התהליכים ארוכים.

רם בן ברק: זה שנים, לא שנה.

אייל זנדברג: עכשיו זה עובר לשלב הבא.

אייל זנדברג: חקיקה היא דבר שלוקח זמן במדינת ישראל, לאו דווקא בהקשר הזה.

אייל זנדברג: זה רק נתח.

אייל זנדברג: אנחנו עכשיו מסתכלים בהיבט מסוים, אנחנו מסתכלים בהיבט של ביטול הכרזה על מצב חירום, אז זה יישמע כאילו שהדברים האלה הם הדברים הראשונים והבלעדיים שהממשלה או משרדי הממשלה, כל משרד יש לו את הסיפור שלו, אני לא דובר של כל המשרדים אבל אני כן רואה את התמונה הכוללת, זה הדבר היחידי שהם עושים.

אייל זנדברג: חקיקה במדינת ישראל היא תהליך שלוקח זמן.

אייל זנדברג: זאת שאלת עומק, גם בדיונים בכנסת יש לומר, יש ועדות בכנסת בלי לנקוב בשמות, שממש היה שם תור, היה עומס של דברים שהבאנו לוועדה ולא נדונו.

אייל זנדברג: גם בכך יש למשרדי הממשלה טענות.

אייל זנדברג: המכלול, אנחנו כמדינה ממשלה וכנסת ביחד, התהליכים האלה הם תהליכים ארוכים.

אייל זנדברג: זה נכון לגבי חקיקה בכלל, זה נכון לגבי חקיקת משנה ולכן זה גם נכון לגבי רשימת החיקוקים האלה.

אייל זנדברג: אני לא בא לומר שהממשלה בהכרח בכל פרט ופרט פעלה בשיא היעילות.

אייל זנדברג: לא יודע.

אייל זנדברג: אבל אני חושב שכמכלול זה לא סוטה ולא חורג פה, אין איזה עיכוב מיוחד דווקא בנושאים שקשורים לחירום, אלא חלק - - -

גלעד קריב: לא, זה בסדר שאין עיכוב מיוחד.

גלעד קריב: אבל פה צריך להיות ההיפך.

גלעד קריב: פה צריך להיות מאמץ מיוחד.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: זה שאין עיכוב מיוחד למול חקיקה רגילה זה נכון.

גלעד קריב: תהליכי חקיקה לוקחים זמן, אבל במצב שבו כולנו מודעים לצורך החוקתי, הרציני לטפל בעניין הזה, כשאנחנו נמצאים בישורת האחרונה, אז השאלה האם לא צריך לרכז כאן מאמץ והאם צריך אולי לעבור לשיטה קצת יותר ריכוזית.

גלעד קריב: אני לא יודע אם יש צוות למשל במשרד המשפטים שזה תפקידו.

גלעד קריב: כי באמת ידיכן עמוסות, גם במשרד המשפטים וגם בכל מחלקה משפטית, ייעוץ משפטי של המשרדים.

גלעד קריב: האם ישנו צוות מיוחד, מקצועי, במשרד המשפטים שמרכז, האם ישנה תכנית עבודה סדורה.

גלעד קריב: בסדר, לא שלושה ימים, אבל האם יש תכנית ממשלתית מתכללת שאומרת 'חברים, זה המאמץ, המשרד הזה והזה עד תאריך זה וזה תציגו את הטיוטה'.

גלעד קריב: אתה יודע, גם חוקים זה יצור מתפתח.

גלעד קריב: לא צריך להביא את הדברים ברמת, מביאים חוק, זה הבסיס, יכול להיות שיהיו עוד תיקונים בחוק בהמשך, אבל יש פה איזו שהיא תחושה, טוב צריך גם לומר שאנחנו אחרי שנתיים של כנסת יחסית משותקת בהקשרים האלה, אז אולי כדאי לחשוב על איזו שהיא שיטת עבודה שתביא אותנו לקו הגמר?

אייל זנדברג: אני אשמח להתייחס.

אייל זנדברג: א.

אייל זנדברג: ראשית התשובה הפשוטה היא שאכן יש מעקב ועבדכם הנאמן יחד עם עו"ד גל עזריאל שמוכרת לחלק מחברי הכנסת בהקשרים אחרים מרכזים את הדבר הזה ומטפלים בו מבחינת המעקב, שוב, עושה את זה הרבה מאוד שנים עוד כרפרנט צעיר, התחלנו את המעקב, המיפוי הראשוני כדי להביא לפתרון הזה נעשה בתקופת השר יוסי ביילין, בכלל לטפל בבעיה, להבין שיש בעיה, והעובדה שאנחנו נמצאים היום ברשימה של 15 צווים ולא 192 זה חלק מהעובדה שאנחנו מבצעים את המעקב ודורשים הסברים ומנסים לסייע.

אייל זנדברג: אנחנו לא יכולים ולא צריכים וזה לא יהיה נכון, כמובן שמשרד המשפטים יכתוב את חוק הדבש או את חוק התמרוקים או היהלומים וכן הלאה וכן הלאה, זה בתחום המומחיות של כל משרד ומשרד.

אייל זנדברג: אנחנו מסייעים כאשר רוצים לייצר בתחום המשפטי סעיפי חירום, כי בהקשרים מסוימים רוצים את זה אבל זה בשוליים.

איתן גינזבורג: אייל, אבל מלבד המעקב - - -

אייל זנדברג: אני אשלים את התשובה ח"כ גינזבורג, אני עוד לא השלמתי את כל המהלך ברשותך.

אייל זנדברג: זה דבר אחד שאנחנו עושים ונעשה ואכן אנחנו יודעים ולכן אני יודע להגיד בכל חיקוק מה דיווח לנו כל משרד.

אייל זנדברג: מעבר לכך, החלטת הממשלה, אפשר גם להגיד מה אתה חושב על החלטות הממשלה, אבל החלטת הממשלה ואנחנו דאגנו שמשלב מסוים החלטת ממשלה מחייבת את המשרדים לדווח למזכיר הממשלה, בעצם לממשלה, מה כל שר עשה בתקופה עם תאריך יעד לדיווח.

אייל זנדברג: יותר מזה, מבחינת הפעלת הלחץ, זיהוי ובקרה מאוד מדויקת, האם בסופו של דבר משרד מסוים עומד או לא עומד ביעד שהוא אמר ומה האילוצים האחרים שלו וסדרי העדיפויות שיש, הנושא הזה בעיני הוא בוער כי איש של דיני חירום מעניין אותי משפט חוקתי.

אייל זנדברג: אבל כששר צריך לקדם בזמן נתון כמה רפורמות, כמה תיקונים והאם הוא בהכרח בוחר את החיקוק הזה אל מול חיקוקים אחרים שאם הוא לא יקדם אותם אז הוועדה הרלוונטית בכנסת תעביר ביקורת 'למה לא קידמת את החוק האחר', זו סוגיה יותר מורכבת.

אייל זנדברג: אני לא בא לגונן ולהגיד שהכל נהדר, אני אומר שהסוגיה של סדרי העדיפויות היא מורכבת, חובת הדיווח לממשלה קיימת, הפירוט המדויק קיים, היכולת להפעיל לחץ על כל שר ושר בכל רגע נתון היא יותר מורכבת, וכמו שאמר יו"ר ועדת החוקה, בשנתיים וחצי האחרונות אכן כל - - - החקיקה קצת התעכבו ואם נעבור על הרשימה אולי לא נדבר ב-40,000 רגל, אז תראו שחלק מהדברים בעצם מוכנים לחזור לוועדות, הם כבר היו והם צריכים רק לחזור עם עדכונים וחלק עדיין מחייבים עוד שלב של מסוים של עבודה ואני רוצה לקוות ולהאמין שאנחנו בשלב של הדחיפה האחרונה הזאת ברוב הדברים פה הם ממש בשלבים האחרונים.

איתן גינזבורג: על זה רציתי בדיוק להתעכב כי מלבד שני חוקים שטרם הופץ תזכיר ממשלתי כלשהו בגינם, כל שאר החוקים היו או בהליך חקיקה בכנסת ה-20 או לפניה, ובחלק היו במצב שתזכיר הופץ, צריך לערוך בו שינויים כאלה ואחרים.

איתן גינזבורג: אני לא מבין למה אם תזכיר הופץ עכשיו צריך לעשות שינויים ולהפיץ אותו שוב לציבור, אפשר להתווכח על זה.

איתן גינזבורג: מה שברור הוא שהתחושה היא שלכם ברור שהכנסת תאריך את מצב החירום ולכן יש זמן.

איתן גינזבורג: אלא אם כן ייעשה פה מעשה, תגיד 'אוקיי, מאשרים את מצב החירום אך לתקופה מוגבלת יותר'.

איתן גינזבורג: ואז ניאלץ את המשרדים לעבוד טיפה יותר בדחיפות.

איתן גינזבורג: זה נכון שבכנסת 20, 21, 22 וה-23 היו מורכבות אבל ב-23 אפשר היה להביא חוקים, הוועדות עבדו, לא רק בנושא קורונה, ואני חושב שהמשרדים מתמהמהים.

איתן גינזבורג: רואים פה את הטבלה, רואים את הפירוט, כשאומרים 'נדון בזה בעוד תשעה חודשים', 'נדון בזה בעוד שנה', 'בשנת 2022' וכולי, זה מראה שאין דחיפות ושאין רצון באמת לדחוף את זה כמו שאמרו פה שני ראשי הוועדות.

איתן גינזבורג: לכן אנחנו מבקשים, אתה לא הגורם להטיח בו את הדברים כי אתה זה שהדברים בוערים בו - - -

אייל זנדברג: בסדר, אני אבל צריך להעביר את המסר בהחלט.

איתן גינזבורג: ואין פה את כל משרדי הממשלה שאמונים על כל חוק וחוק.

איתן גינזבורג: השאלה האם באופן שבו אנחנו נתחיל טיפה יותר ללחוץ, אם זה - - - לך אדוני, לגרום להם - - -

רם בן ברק: אבל ח"כ גינזבורג, הבעיה שגם אם תיתן חצי שנה, הם ידעו שבעוד חצי שנה תאריך.

איתן גינזבורג: בסוף אפשר יהיה להתחיל - - -

עידו בן יצחק: ח"כ גינזבורג, הניסיון מלמד, אולי גם זה לח"כ קריב, הניסיון שלנו מלמד בפעילות של הוועדה בשנים האחרונות שמה שהביא להכי הרבה תוצאות הוא ישיבות מעקב שוטפות של הוועדה הזאת שהזמנו את כל המשרדים ובמקרים מסוימים כשהתחלנו להרגיש שהדברים לא זזים גם הזמנו שרים ומנכ"לים וזה מה שתרם הכי הרבה לכיוון של הנושאים.

רם בן ברק: ח"כ בני בגין אתה רוצה להעיר?

זאב בנימין בגין: כן.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: רבותי יושבי הראש, לפני עשר שנים, זה בהקשר לדברים של איתן על ההחלטות בכנסת ה-20, חלק מההסרה של ההתניה של צווי שעת חירום, נבעו מעבודתנו בוועדת שרים לחקיקה לפני עשר שנים ב-2011, כשמשרד המשפטים הביא ומשרד ראש הממשלה הביאו בפני הוועדה את חוק המאבק בטרור.

זאב בנימין בגין: לא הצלחנו לשכנע אותם אז לתקן את התיקונים שרצינו, אני מדבר על חבריי דן מרידור, מיקי איתן ואנוכי, והפשרה הייתה שלפחות יסרקו את צווי שעת החירום ויביאו לביטולם גב אל גב עם הצעת החוק.

זאב בנימין בגין: זה לקח עוד כמה שנים, אבל הזכרנו להם בישיבות של ועדת החוקה חוק ומשפט, את ההתחייבות הזאת, ואכן הביאו גב אל גב עם חוק המאבק בטרור המאוד חשוב, ביטולם של 67 - - -

אייל זנדברג: בין צווי הפיקוח?

אייל זנדברג: אתה מדבר על תקנות ההגנה לשעת חירום.

זאב בנימין בגין: כן.

זאב בנימין בגין: אז משהו כזה ב-60, 70 בבת אחת.

זאב בנימין בגין: היה דיון על הריסת בתים אבל בסדר, קיבלו הנחות.

זאב בנימין בגין: אבל ברור שדעת אני חושב רוב החברים כאן לא נוחה מן המצב הזה.

זאב בנימין בגין: אני מציין את הדברים, כנראה יש עוד דרך ליצור איזה שהן התניות שתמרצנה את משרדי הממשלה, את שרי הממשלה לעשות את העבודה הנדרשת.

זאב בנימין בגין: אני חושב שצריך לומר, המספר הקטן יחסית, המספר העצום הבלתי נתפס שהיה רק לפני שנים אחדות, הוא בהחלט הישג, גם של הכנסת אבל ודאי של הממשלה וראוי לברך על כך.

זאב בנימין בגין: אבל כמו שציינו החברים, למה בתמרוקים כך, או, זה נראה מאוד מאוד קיצוני והדברים נובעים ממה שאמר אייל.

זאב בנימין בגין: זאת אומרת אין פה איזה עניין עקרוני, יש פה עניין של השקעת עבודה וליבנו איננו גס בעומס המוטל על המשרדים, בייחוד עכשיו אחרי השנתיים האחרונות, ויש גבול לעבודת הפקידים.

רם בן ברק: למרות שהכנסת מוכיחה שאפשר לעבוד 22 שעות ביממה.

רם בן ברק: אפשר לאמץ את זה גם במשרדים.

זאב בנימין בגין: אדוני היו"ר, אני קראתי איזה מאמר בתחילת השבוע שממנו הייתי אומר, בינתיים היא מוכיחה אבל מה ההשפעות מרחיקות הלכת על חברי הכנסת, ובייחוד היותר מבוגרים שאני מייצג אותם בדיון זה, אז זה עוד לא נגמר.

זאב בנימין בגין: אבל בכל זאת, פקידים יש להם עוד דברים לעשות בחיים חוץ מלתקן חוקי חירום ויש משפחה ואיזון בין הבית לעבודה, הכל נכון.

זאב בנימין בגין: אבל יש אמצעים נוספים ואני מציע לבחון אותם.

זאב בנימין בגין: שניתן לכוון הייתי אומר את הממשלה לעשות את שארית העבודה במידת האפשר, יהיו דברים שלא רצינו, חוק המעצרים המנהליים לא רצינו.

זאב בנימין בגין: הייתה הצעה לנתק, אז גם בלי מצב חירום אפשר לשלוח מישהו למעצר מנהלי אם כי היום בכל זאת, בהתערבות של בית המשפט, זה לאמה שהיה פעם-פעם.

זאב בנימין בגין: אז זו הצעתי לבחון, רבותי יושבי הראש, צעדים אפשריים מסוג זה, למרות שהם לא נעימים ייתכן שהם דרושים.

גלעד קריב: יש דבר קצת מטריד בזה שבהודעה של מזכיר הממשלה המשרדים מתבקשים אם אני לא טועה לעדכן אותו עד ל-31 במארס 2022.

גלעד קריב: בואו רגע נהיה ריאליים.

גלעד קריב: כשרוצים לעשות מאמץ ממשלתי מרוכז ומתוכלל של משרדי הממשלה, אז כשמזכיר הממשלה אומר למשרדים השונים 'תעדכנו אותי על ההתקדמות' הייתי מצפה - - -

זאב בנימין בגין: 'תעדכנו' זה לא צו עשה.

גלעד קריב: היא הנותנת.

אייל זנדברג: אבל ח"כ קריב, התאריך הזה ממש נבחר במחשבה סדורה שלנו כדרג מקצועי מתוך ניסיון.

אייל זנדברג: אם אתה אומר למישהו 'תדווח' בתוך זמן קצר מדי, הוא ידווח על כך שאין שום שינוי.

אייל זנדברג: זאת לא המטרה.

אייל זנדברג: המטרה היא בדיווח שיהיה איזה שהוא דד-ליין שבנאדם ירצה גם לעשות משהו ולדווח שהוא עשה.

אייל זנדברג: אם זה קצר מדי ובאמצע יש חגים, ואנחנו יוצאים מקורונה, אפשר לקצוב הרבה מועדים קרובים.

אייל זנדברג: אנחנו נשים מועדים פיקטיביים, אז אם אתה נותן עוד שלושה חודשים, אחרי החגים, ארבעה חודשים, אז יש סיכוי שגם יקרה משהו.

גלעד קריב: זה אני חייב לומר שדעתי שונה.

גלעד קריב: אני רוצה גם להסביר למה.

גלעד קריב: ציין ח"כ גינזבורג בצדק, שאנחנו לא נמצאים באותו קו זינוק כרגע ביחס לכל הצווים והחוקים שנותרו.

גלעד קריב: בחלק לא מבוטל כבר הוכנו תזכירים וכולי.

גלעד קריב: הטבלה שלכם בעצמה מציינת שמשרדים מסוימים אומרים 'בעוד חודשיים נהיה מוכנים עם תזכיר חוק' אחרים אומרים 'במחצית השניה של 2022'.

גלעד קריב: אתם בעצמכם באים ואומרים ומעידים שהמשרדים אומרים שדברים אמורים להתרחש, דברים משמעותיים יכולים לזוז קדימה כבר עכשיו.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים ברגע אחרי התנעת הפעולות של ועדות הכנסת השונות שרלוונטיות, אז זה בדיוק הרגע המתאים לבוא - - -

איתן גינזבורג: שולחן די ריק יש להן.

גלעד קריב: כן, אפילו גם - - - זה בדיוק הרגע המתאים לבוא ולומר, יש ועדות, יש יושבי ראש, אפשר שמשרדי הממשלה יבואו איתם בדברים.

גלעד קריב: כשמזכיר הממשלה אומר לנו בהודעה שלו 'אני מבקש ממשרדי הממשלה שיעדכנו אותי ב-31 במארס', כתוב באותיות קידוש לבנה שהממשלה פועלת מתוך נקודת מוצא שעולם כמנהגו נוהג.

גלעד קריב: בשנה הבאה נבוא לפה, יורידו שני צווים, ואני לא מזלזל בשום התקדמות אבל אנחנו, בייחוד מהממשלה הזאת מצפים, אני הייתי מצפה שמזכיר הממשלה יאמר 'אני בעוד חודשיים עושה ישיבת תכלול'.

גלעד קריב: אתם הצבתם לוחות זמנים בטבלה של המשרדים השונים.

גלעד קריב: אז מזכיר הממשלה צריך אחת לחודשיים לעקוב אחרי לוחות הזמנים האלה, אם הממשלה רוצה לסיים.

רם בן ברק: בואו נתקדם.

קריאה: אני הנציג היחיד של האופוזיציה אז תנו לי קצת - - -

רם בן ברק: ניתן לך את הכבוד.

יוסף טייב: אז באמת תודה רבה אדוני היו"ר ותודה ליו"ר ועדת חוק ומשפט.

יוסף טייב: כמי שעוסק בנושא של חירום 30 שנה, יש לי פה שני סטודנטים מצוינים שיודעים שזה אנחנו עוסקים בקורסים, הנושא הזה הוא קריטי לאר רק במובן הזה של תקנות, באמת במובן מראית העין של הדמוקרטיה הישראלית, גם בשפה וגם מבחינת המשמעויות של הדברים.

יוסף טייב: אתה ציינת בעצמך את הנושא שהתחיל ב-1948.

יוסף טייב: חוקי חירום נועדו באמת, אנחנו לא צריכים להכביר מילים, הנושא של שמירת הקונסטיטוציה מי סינסינטוס, מרומא העתיקה וכמובן הריבונות הישראלית וכן הלאה ואנחנו יודעים את ההתפתחויות.

יוסף טייב: אבל אני חושב שהשימוש אפילו הלינגוויסטי בחירום בדברים שהם טריוויאליים לכאורה, מערערים ברמה מסוימת על האתוס הזה שאתם מדברים עליו ואתם עוסקים בו.

יוסף טייב: לכן אני באמת חושב בהמשך למה שאמר ידידי ח"כ גינזבורג ואחרים כאן, צריך לעשות מאמץ גדול מאוד, פשוט להתחיל להוציא את השפה הזאת.

יוסף טייב: השפה הזאת נכנסה בזמן הקורונה בצורה מאוד מאוד דרמטית נוספת בגלל אותם איומים.

יוסף טייב: אבל הדנ"א הישראלי, הדנ"א של כולנו, מיד לעבור ממצב של נורמליות שהיא המצב הדמוקרטי, למצב של אבות מייסדים ושל חירום ושל, 'מאימפריה להיסטריה' כמו שאני קורא לזה, צריך פה לקבל איזה ריסון מסוים, ואני חושב שיש נושאים מסוימים שאולי לא היום המקום לדבר עליהם, כולל אני חושב בכל נושא של המבחנים הביומטריים, שזה אחד הנושאים הקריטיים בכל הנושא שאני מדבר עליו, אתמול שוחחתי עליו עם ידידי אביתר מתניה ואחרים על כל מה שצריך לעשות גם מבחינת מראית העין בתקופה הזאת של ישראל.

יוסף טייב: לכן אני תומך בהצעה הזאת, אני חושב שאם סינסנטוס הספיק להם שישה חודשים לתת להם בללבוש טוגה בזמן חירום, אז לנו מספיק איזה תקופה.

יוסף טייב: אני חושב שאדוני היו"ר אמר את הדברים האלה, צריך לתת dead lines.

יוסף טייב: רוסו דיבר על חירום ו-dead lines, כולם דיברו על dead lines.

יוסף טייב: אני לא אומר שהם צריכים להיות משהו שיעיק על הוועדות וזה ברור לנו שאנחנו במדינה שיש בה התפתחויות וגם צעדנו צעדים באמת יוצאי דופן לכיוון של מדינה ליברלית פתוחה, שהאיסורים האלה הוסרו, אבל בהחלט הרוח הזאת אני חושב שהיא חשובה ואני רוצה לציין באמת, אולי היו"ר ייתן בעצמו איזה דד-ליין סביר ואז אנחנו נוכל באמת לצאת עם איזו בשורה מסוימת לגבי הצמצום של הדברים האלה.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: ח"כ אוסאמה בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה כבוד יושבי הראש, ובוקר טוב גם לחברתי ולחבריי.

אוסאמה סעדי: תראו, אני יצא לי להיות בוועדה המשותפת גם בכנסת נדמה לי ה-20, כבר לא סופרים.

אוסאמה סעדי: ואני תמיד, אולי גם הפעם, אהיה הנציג היחיד שיצביע נגד הבקשה של הממשלה לחזור ולהכריז על מצב חירום.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהמדינה הייתה צריכה לבוא ולהגיד 'די'.

אוסאמה סעדי: אחרי 73 שנים מאז ההכרזה על המדינה הגיע הזמן והגיע הרגע לבטל את מצב החירום.

אוסאמה סעדי: וכאשר במיוחד שהמדינה מתגאה שהיא הדמוקרטיה היחידה במזרח התיכון, יש לנו הרבה ויכוח על העניין הזה, אבל אני אומר, אי אפשר להמשיך ולהשתמש במצב הזה על מנת להמשיך ולהשתמש בהכרזה ולהגביל, לדכא דמוקרטיה וזכויות בסיסיות, זכויות חוקתיות, ולתת לממשלה סמכויות רחבות ביותר, דרקוניות, וראינו איך הממשלה הקודמת השתמשה בסמכויות האלה בזמן הקורונה.

אוסאמה סעדי: ואלמלא התערבות בג"צ אז היו ממשיכים.

אוסאמה סעדי: תקנה אחרי תקנה אחרי תקנה אחרי תקנה.

אוסאמה סעדי: ומי שהיום יושבים בממשלה אז הקימו קול זעקה, ובצדק, נגד השימוש הנרחב בתקנות שעת חירום.

אוסאמה סעדי: אז מה עכשיו אנחנו עושים?

אוסאמה סעדי: אמרתי אתמול גם בוועדת הפנים בעניין תקן כליאה.

אוסאמה סעדי: משנים ממשלות, משנים שרים, משנים ועדות, אבל אותו דבר.

אוסאמה סעדי: גם אתמול תקן כליאה 14000, אפילו לא הורידו.

אוסאמה סעדי: אפילו ב'עוד שנה תנו לנו', גם עכשיו פה 'תנו לנו עוד שנה', אבל יש מכתב של מזכיר הממשלה איך שאמר כבוד יו"ר ועדת חוקה 'אנחנו נבדוק'.

אוסאמה סעדי: אני תמיד אומר, זה גם לא בטוח, כבוד היו"ר של הוועדה המשותפת שזה לא תמיד כאילו הם מחליפים תקנות שעת חירום בחוקים רגילים, אז לפעמים זה יותר גרוע.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם, למשל, היה לי הכבוד המפוקפק להשתתף בוועדה שדנה בפקודה למניעת טרור ואז החליפו את זה בחוק למאבק בטרור.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם, זה יותר גרוע.

אוסאמה סעדי: מבחינת הסמכויות שניתנו ומבחינת הפגיעה הקשה בזכויות.

אוסאמה סעדי: יש לנו חוק המעצרים המינהליים שעדיין קיים בתוך ישראל, אני עוד לא מדבר על השטחים הכבושים.

אוסאמה סעדי: בתוך ישראל יש מעצרים מינהליים.

אוסאמה סעדי: אתם יודעים שבחודשיים-שלושה האחרונים יש עליה דרמטית במספר המעצרים המינהליים?

אוסאמה סעדי: מ-270 ליותר מ-550.

אוסאמה סעדי: פי שניים.

אוסאמה סעדי: 40 הם אזרחי או תושבי המדינה.

אוסאמה סעדי: מעצרים מינהליים.

אוסאמה סעדי: אז על מה אנחנו מדברים?

אוסאמה סעדי: אני אומר, אנחנו רוצים לא רק כאילו מבחינה רשמית, מבחינת הפרוטוקול 'וואלה, הנה הגענו, ביטלנו את כל החוקים, ביטלנו את כל הצווים ועשינו חקיקה ישראלית'.

אוסאמה סעדי: השאלה איזה תוכן של חקיקה.

אוסאמה סעדי: איזו חקיקה אנחנו עושים.

אוסאמה סעדי: אם זה אותה גברת בשינוי אדרת, או שאפילו מבחינת התכנים זה יותר קשה ויותר פוגעני בזכויות בסיסיות, בזכויות חוקתיות, אז בואו נשאיר עם החקיקה המנדטורית, לפחות נגיד שירשנו את זה מהמנדט, ולא חקיקה ישראלית לתפארת.

אוסאמה סעדי: אני חושב שיש פה, ואני חושב שחברי בני בגין היה איתנו בכנסת ה-20, יש מלא צווים ומלא חוקים שאפשר לבטל את זה כליל.

אוסאמה סעדי: בטח אייל יגיד, יש מאות חוקים בספר החוקים כאות מתה.

אוסאמה סעדי: אפילו אי אפשר ליישם את זה כי אין תקנות.

אוסאמה סעדי: אז בשביל מה זה?

אוסאמה סעדי: אז אני אומר, ואת זה לכבוד יו"ר ועדת החוקה, יש המון מה לעשות בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: השאלה אם אנחנו רוצים לעשות או שאנחנו נמשיך איך שאמרת, ואני מסכים איתך, נבוא כל שנה – ראיתי את חוות הדעת של המכון הישראלי לדמוקרטיה – זה דבר שבשגרה כבר.

אוסאמה סעדי: כל שנה באים, עושים את הטקס הזה, ובסוף 'נו יאללה, מצב חירום, מצב בטחוני, זה אפילו יותר גרוע, נצביע בעד ונלך'.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהגיעה העת לעשות חקיקה שתיקח בחשבון גם את הזכויות הבסיסיות, את הזכויות החוקתיות ולעגן עלזה ולשמור על זה ולא לתת לחקיקה ולסמכויות של ממשלה, ואנחנו צריכים ללמוד מהשנה האחרונה.

אוסאמה סעדי: השנה האחרונה הייתה מבחינת שימוש בתקנות שעת חירום, שנה שחורה.

אוסאמה סעדי: וצריך לשים קץ לזה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: ח"כ מיכל.

רם בן ברק: אנחנו קצת הפכנו את הסדר כי היה אולי רצוי לשמוע את שאר המשתתפים ואני כבר אומר לכם שלא נעשה את הסשן הזה עוד פעם.

רם בן ברק: אם יש למישהו משהו חשוב להגיד, כי אנחנו גם מוגבלים בזמן.

רם בן ברק: אז אחרי ח"כ מיכל רוזין נעבור לנציגים השונים.

רם בן ברק: בבקשה.

מיכל רוזין: תודה.

מיכל רוזין: בוקר טוב לכולם.

מיכל רוזין: אני מסכימה עם הרבה מאוד דברים שאוסמה אמר, לא יפתיע אתכם, בוודאי בנושאים בטחוניים וכדומה.

מיכל רוזין: מצד שני אוסאמה, אני חושבת שבמדינה מתוקנת, דמוקרטית, אחרי 73 שנים, עוד מעט אנחנו כבר 74 אבל אחרי עשרות שנים הגיע הזמן שלא נחיה על פי חוקי המנדט הבריטי, בשביל זה ניצחנו את המנדט הבריטי והקמנו מדינה עצמאית, לכן מן הראוי - - -

אוסאמה סעדי: ושנביא חוקים גרועים יותר?

אוסאמה סעדי: אז נישאר עם המנדט הבריטי.

מיכל רוזין: אני עדיין חושבת שאנחנו במדינה דמוקרטית וגם אם מחוקקים חוקים שאנחנו במדינה דמוקרטית וגם אם מחוקקים חוקים שאני מאוד לא אוהבת, אני אלחם באופן דמוקרטי לשנות את השלטון ולשנות את אופי החוקים ועדיין אני חושבת שחוקים לשעת חירום שקיימים מאז המנדט הבריטי הם לא ראויים להתקיים יותר.

מיכל רוזין: דבר שני ולא פחות חשוב, חלק גדול מהדברים ולכן הערתי בציניות כשנכנסתי, כשאני עוד הייתי בוועדה המשותפת הזאת בכנסת ה-19.

אוסאמה סעדי: אני עוד לא הייתי.

מיכל רוזין: אתה לא היית.

מיכל רוזין: אני הייתי.

מיכל רוזין: וישבנו עם סלומיאנסקי, הוא היה יו"ר ועדת חוץ ובטחון, נכון?

מיכל רוזין: אני צודקת?

גלעד קריב: חוקה.

אוסאמה סעדי: אחרי זה היה יו"ר חוקה בכנסת ה-20.

מיכל רוזין: בדיוק.

מיכל רוזין: והסיבה שאני אומרת את זה, כי יש פה דברים שאני לא מאמינה שהם עדיין קיימים כמו הדבש, והדייג, ואני הייתי גם בוועדת כלכלה שהביאו את ענף הדייג ודנו ודנו ודנו ימים ושעות ועדיין זה בתקנו תשעת חירום, ויהלומים, וכל מיני נושאים.

מיכל רוזין: אני לא אעבור על כל הנושאים שקיימים פה.

מיכל רוזין: כלומר בואו נסיר מהשולחן, אני אשמח שיושבי הראש יקשיבו.

גלעד קריב: יושבי הראש כבר מפנימים את ה- - -

רם בן ברק: את מה שאת אומרת.

רם בן ברק: את רואה?

מיכל רוזין: בואו נסיר מהשולחן קודם כל את כל הדברים האזרחיים שצריך כבר להסדיר אותם ואי אפשר להמשיך לחיות על פי התקנות האלה, ונשאיר בסוף, אוסמה, את הנושאים הביטחוניים ועליהם נתווכח ועליהם יהיה פה זמן, תהיה פה ממשלה ארבע וחצי שנים, ואז נוכל לנהל על זה דיון מעמיק וכדומה.

מיכל רוזין: בואו נפצל.

מיכל רוזין: בזמנו דרך אגב, מה שעשו, פיצלו את כל החוקים האלה בין ועדות הכנסת, דנו בהם רק שחלק גדול עובדה, עדיין נמצאים על שולחננו.

מיכל רוזין: צריך להעיף את הדבר הזה, והכי חשוב אני אומרת, מה שלא קויים פעם שעברה אבל כן תיכננו, לוח זמנים.

מיכל רוזין: היה לוח זמנים נורא ברור.

מיכל רוזין: וכל פעם שהתיישבנו, אמרנו 'אוקיי, זה היה אמור להסתיים' ואני לא רואה את זה בטבלה הזאת.

מיכל רוזין: אז הייתה טבלה, עם ממש תאריכים ליד.

גלעד קריב: הגאנט לא ברור מספיק.

מיכל רוזין: ממש טבלה, הייתה כזאת.

מיכל רוזין: אני מוכנה לנסות לשלוף אותה.

עידו בן יצחק: ח"כ רוזין, ההבדל הוא שפה הטבלה כוללת את מה שהמשרדים התחייבו אליהם.

עידו בן יצחק: הטבלאות שאת מדברת עליהן היו לוחות זמנים שהוועדה הקציבה למשרדים ולכן הם - - -

מיכל רוזין: אני מציעה לחזור ולעשות טבלה של מה הם התחייבו, ודרך אגב, גם אם הם התחייבו למשהו זה לא אומר שאני מסכימה או אנחנו מסכימים.

מיכל רוזין: כלומר, גם אם התחייבו לעוד שנתיים, אנחנו נגיד 'חבר'ה, יש לכם חצי שנה'.

גלעד קריב: בואו נאמר את האמת, מי שהיה צריך לעשות את זה זה מזכיר הממשלה.

גלעד קריב: אנחנו היינו צריכים לראות גאנט ברור- - -

מיכל רוזין: לא יודעת, לא, זה תפקיד שלנו.

גלעד קריב: בסדר, אם הממשלה לא עושה את זה, בסדר, אנחנו נעשה את זה.

מיכל רוזין: תודה רבה.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: נעבור לנציגים השונים.

רם בן ברק: משרד ראש הממשלה.

רם בן ברק: יש נציג?

שירי: בוקר טוב.

שירי: מדברת שירי.

שירי: איני נראית אבל אני רק אגיד כמה דברים.

שירי: לנו יש שני דברי חקיקה שהם רלוונטיים לפעילות שלנו, ונדרשים לצורך התמודדות עם המלחמה בטרור וזאת בעצם עד להשלמת חקיקה בהוראת קבע.

שירי: החוקים הרלוונטיים זה חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים) התשל"ט 1979 ותקנות שעת חירום יציאה לחוץ לארץ התש"ח 1948, חוקים שאנחנו עדיין צריכים, שוב, כמו שציינתי, כדי להתמודד מיטבי עם הטרור, אנחנו נדרשים להפעיל את הסמכויות.

שירי: אני רק אומר שהסמכות מכח החוקים האלה מופעלת בזהירות, במשורה, באופן שקול וכמובן בהתאם לדין לפחות ביחס למעצרים מינהליים, כחלק מההליך מובאת להחלטה שיפוטית מיד עד 48 שעות ממתן ההחלטה.

שירי: עד כאן.

שירי: לכן אנחנו מבקשים לחדש את ההכרזה על מצב החירום כדי שנוכל עדיין להמשיך ולהפעיל את הכלים במקרים הרלוונטיים עד לחקיקה בהוראת קבע.

שירי: תודה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: משרד הבטחון

ערן יוסף: בוקר טוב.

ערן יוסף: אני סגן היועץ המשפטי למערכת הבטחון.

ערן יוסף: למשרד הבטחון יש שני דברי חקיקה שבאחריותנו שקשורים במצב החירום, האחד הוא חוק להסדר תפיסת מקרקעין שמאפשר תפיסת מקרקעין לצרכים בטחוניים.

ערן יוסף: ההסדר הזה הוא שימושי גם בימים אלה, גם בימים של שגרת חירום אם נקרא לה כך, למשל לצורך הסדרה של מקרקעין לכיפות ברזל ולצרכים נוספים של מערכת הבטחון ולכן אנחנו עמלים על חקיקה מחליפה להסדר הקיים שתאפשר את ביצוע הדברים האלה.

ערן יוסף: פורסם תזכיר חוק כבר לפני כמה שנים, היו מחלוקות עם משרד המשפטים ואנחנו בשיח איתם על מנת להגיע להבנות ולהתקדם עם החקיקה הזו בכנסת.

גלעד קריב: סליחה, זו אמירה נורא כללית.

גלעד קריב: אתם באים ואומרים שא תם כמה שנים עם תזכיר חוק.

גלעד קריב: במחלוקות הכי עמוקות, בהתדיינות בין שני משרדי ממשלה אפשר לצפות שוויכוח יסתיים לא תוך כמה שנים אלא תוך כמה חודשים.

גלעד קריב: כשאתה אומר לנו 'אנחנו עובדים על הצעת החוק' אז בעצם לא אמרת לנו שום דבר קונקרטי מבחינת ההתקדמות.

גלעד קריב: אנחנו יודעים שאתם עובדים, אנחנו סומכים עליכם שאתם עובדים אבל בוא תאמר לנו.

גלעד קריב: אתה צופה שהמחלוקת עם משרד המשפטים תגיע לכדי מיצוי מה, עוד חודשיים?

אייל זנדברג: אני לא יודע אם אני יכול לעזור אבל קבועה ישיבה לדעתי בנושא הזה ככל שאני יודע, לתחילת ספטמבר.

אייל זנדברג: היא הייתה קבועה לעכשיו - - -

גלעד קריב: אז אני רוצה לומר, אין טעם בלעבור בין היועצים המשפטיים של המשרדים שיאמרו לנו את שאנחנו יודעים, שהחוקים האלה הם חשובים וצריך להסדיר חקיקה במקומם.

גלעד קריב: את זה חבל שתאמרו לנו.

גלעד קריב: יש לנו גם טבלה שאומרת במה כל משרד מתעסק.

גלעד קריב: כתבתם לנו.

גלעד קריב: אנחנו מצפים לשמוע מכם אמירה 'להערכתנו החוק הזה של תפיסת מקרקעין בשלושה חודשים הקרובים יהיה תזכיר', אין צורך בריטואל שאתם מספרים לנו את מה שכתוב לנו בטבלה.

ערן יוסף: אני אשלים את דבריי ברשותכם.

ערן יוסף: כמו שנאמר, יש דיון מסכם אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שקבוע לספטמבר, אני מאוד מקווה שבדיון הזה נשלים את ההסכמות עם משרד המשפטים ומיד לאחר מכן נוכל להתקדם עם החוק לממשלה, כיוון שכבר פורסם תזכיר חוק, אז התהליך יכול להיות קצר.

ערן יוסף: אני מעריך שבתחילת שנת 2022 נוכל להגיע עם החוק הזה לכנסת.

ערן יוסף: הנושא השני הוא צו הצופן, צו שנובע מחוק הפיקוח על - - - התו הוא מסווג אז אני לא יכול להגיד עליו יותר מדי חוץ מזה שהוא עוסק באמצעי הצפנה.

ערן יוסף: יש הבנה במערכת הבטחון שאפשר להחליף את הצו הזה בהסדר שהוא אזרחי ולא מצריך עמידה בצו בחירום אלא שזה מצריך עבודה משותפת עם משרד הכלכלה שייקח על עצמו חלק מהדברים שינבעו מהצו החדש בהיותו אזרחי.

ערן יוסף: העבודה הזו מתבצעת וגם כאן אנחנו מעריכים שבחציון הראשון של 2022 נוכל לבוא עם חבילה של צו חדש וביטול הצו הנוכחי.

ערן יוסף: עד כאן.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: משרד התחבורה.

רם בן ברק: לנו למעשה יש ארבעה חיקוקים, הסדרים שבשעת חירום.

רם בן ברק: הסדר אחד נוגע לפיקוח על כלי שייט, כל מה שנוגע לכניסה והסדרה של פעילות מול כלי שייט בשעת חירום.

רם בן ברק: ההסדר הזה אנחנו כבר גיבשנו כבר תזכיר חוק שאמור להחליף אותו, שהוא אמור להסדיר למעשה את כל היבטי הבטחון של כניסה דרך הים לטריטוריה של ישראל.

רם בן ברק: נותרו לנו רק הסדרים מסוימים שאמורים להחליף חלק מתקנות שעת חירום ואנחנו אמורים להשלים את זה, ממתינים למעשה להסדרה של זה בתיאום עם משרד המשפטים, בגלל כל היבטי הקורונה זה מעט התעכב.

סיגלית ברקאי: בשיח עם משרד המשפטים אנחנו מעריכים שנוכל להשלים את התזכיר תוך חצי שנה, בהנחה שלא יהיה עוד עיכובים בגלל היבטי קורונה או שעות חירום אחרות.

איתן גינזבורג: מה הקשר לקורונה, סליחה גבירתי, מה הקשר?

אייל זנדברג: משרדי הממשלה עובדים אחרת בתקופת קורונה, ח"כ גינזבורג - - -

איתן גינזבורג: תראה איך אתם עובדים נהדר בזום.

אייל זנדברג: סליחה, לא יודע אם אני מייצג את כל משרדי הממשלה, אבל צריך לשקף את צורת העבודה בתקופת הקורונה, עובדי המדינה, לא צריך לרחם עליהם הם עושים את עבודתם אבל סדרי העדיפויות השתנו.

אייל זנדברג: שבוע העבודה מוקדש 90% לענייני קורונה כי יש מה לעשות, אז אתה לא יכול לעשות באותם 90% גם חקיקה אחרת, חשובה ככל שלא תהיה.

אייל זנדברג: - - -

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: עו"ד זנדברג, אף אחד לא מטיל דופי.

אייל זנדברג: - - האמירה ש'תעבדו בזום'.

אייל זנדברג: עבודה בזום לא משנה את סדרי העדיפויות של הממשלה.

גלעד קריב: עו"ד זנדברג, אף אחד לא מטיל דופי אבל אתם כתבתם לנו, אתם מדווחים לנו שתזכיר החוק בנושא הזה הופץ במאי 2017, שנתיים וחצי לפני פרוץ הקורונה.

גלעד קריב: על זה התהיה.

אייל זנדברג: ח"כ קריב, אתה צודק, לא הכל מושלם, אני אומר אבל שחברתי ממשרד התחבורה כרגע, ההערה הייתה שאם לא יהיו בעיות קורונה נעמוד בזמנים, היא נקבה בתאריך ואמרה שהיא מקווה שלא יהיו בעיות, אז תקפו אותה שהיא אמרה ש- - -

רם בן ברק: המדיניות החדשה של הממשלה זה חיים בצל קורונה, שיתחילו להתרגל, ככה עובדים עכשיו.

גלעד קריב: אם זה המצב, אתה לא הכתובת כמובן.

גלעד קריב: אבל צריך לומר לפרוטוקול, אם זה המצב ובאמת 90% מזמן העבודה של הייעוץ המשפטי של המשרדים מוקדש היום לקורונה וזה באמת דבר נדרש, אז שיגדילו בתקן נוסף את כל מחלקות הייעוץ המשפטי במשרדים, כדי שאנחנו נוכל להתקדם גם במשימות הלאומיות החשובות האחרות.

גלעד קריב: הקורונה איתנו שנה וחצי, כפי שציין היו"ר, הדוקטרינה היום היא שאנחנו נחיה עם הקורונה לעוד הרבה זמן, אז בבקשה.

גלעד קריב: הכתובת היא לא אתה כמובן, אבל הממשלה, בסדר, אז תתארגנו ותדאגו לטפל במשימה הזאת.

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: בבקשה תמשיכי.

סיגלית ברקאי: אני אמשיך.

סיגלית ברקאי: הסדרים נוספים, יש הסדר נוסף שנוגע לרכבלים, זה הסדר שהוא מאוד מאוד, מתבצעת לגביו כבר מזה זמן עבודה מקצועית מאוד מקיפה בשביל להסדיר למעשה את הרכבלים ככלי תחבורה ציבורית.

עידו בן יצחק: רק אעזור לחברי הכנסת, מספר 16 בטבלה שלכם.

רם בן ברק: אתם הפעלתם לאחרונה רכבל כאמצעי להסעת המונים, נכון?

רם בן ברק: בחיפה.

סיגלית ברקאי: נכון.

סיגלית ברקאי: זה הסדר שאמור, ההסדר שיחליף את צו הפיקוח אמור למעשה להתייחס בעיקר להיבטים של תחבורה ציבורית, של רכבלים כתחבורה ציבורית והוא אמור בשביל זה להסדיר את כל ההיבטים גם המקצועיים של בטיחות והפעלה וגם היבטי שירות כאמצעי תחבורה ציבורית.

סיגלית ברקאי: זה אנחנו מעריכים באמת שבעוד כתשעה חודשים נוכל להפיץ תזכיר חוק שיהיה - - -

רם בן ברק: אז הנה, את אומרת עוד תשעה חודשים אז אני מבין שאת בשלב די מתקדם יחסית.

סיגלית ברקאי: כן.

סיגלית ברקאי: אנחנו בשלבים מאוד מתקדמים.

סיגלית ברקאי: רק להבהיר, ההיבט, בנוגע לרכבלים הייתה עבודה מאוד מקיפה שנדרשה השוואה אל מול מה שקורה בעולם לגבי רכבלים לא כאמצעי תיירות אלא ממש כאמצעי תחבורה ציבורית, זה לא קיים בהרבה מקומות וממש אנחנו מנסים להסדיר הסדר מקצועי מאוד מאוד מקיף שיסדיר, שיהיה מספיק בטיחותי לציבור במובן הזה.

סיגלית ברקאי: זה לגבי הרכבלים.

סיגלית ברקאי: שני הסדרים נוספים שהם די שלובים אחד בשני, אחד על הסדרת מונים למוניות ואחד לעניין הסעת סיור, הסעה מיוחדת והשכרת רכב.

סיגלית ברקאי: תיקון פקודת התעבורה מס' 116 שנדון כבר בכנסת ה-20, היה אמור להסדיר חלק מהצווים האלה, אנחנו עכשיו בגלל חלוף הזמן עושים בדיקה מסוימת לראות שאכן לא היו אי אילו שינויים ועושים התאמה מסוימת בגלל שבתקופה האחרונה הוחלפו כל המונים של המוניות וצריך לעשות איזו שהיא התאמה מקצועית קלה.

סיגלית ברקאי: אנחנו עושים בדיקה של זה ואנחנו מקווים שבחצי השנה הקרובה נוכל להשלים את זה ולהמשיך את הקידום של הפקודה, התיקון של הפקודה.

איתן גינזבורג: גבירתי למה צריך לפרסם תזכיר חדש אחרי שהחוק כבר היה בדיונים בוועדת הכנסת.

איתן גינזבורג: למה?

סיגלית ברקאי: אני אגיד למה, בגלל שתזכיר החוק גובש והופץ לפני חמש שנים.

איתן גינזבורג: אז תקיימו את הדיון בתוך הוועדה.

איתן גינזבורג: תזכיר חוק עכשיו יופץ, בסדר.

סיגלית ברקאי: אתה צודק לגמרי - - -

זאב בנימין בגין: ברשות היו"ר אני אתן דוגמה לחוק המעצרים המינהליים.

זאב בנימין בגין: זה היה בוועדה והמשרד – אייל תקן אותי – לקח אותו חזרה - --

רם בן ברק: לא דוגמת חוק המעצרים כחוק מונה למוניות.

זאב בנימין בגין: בעקבות הערות חברי הוועדה.

אייל זנדברג: לגבי המעצרים כך היה.

זאב בנימין בגין: זה קורה איתן, זה קורה.

איתן גינזבורג: כן בסדר - - -

רם בן ברק: חברים יש לנו עוד 40 דקות להצבעה.

רם בן ברק: קדימה, אני רוצה לשמוע את כל המשרדים.

איתן גינזבורג: זה מונים למוניות, זה לא - - -

זאב בנימין בגין: לא, אני מבין, אבל לפעמים זה קורה.

סיגלית ברקאי: רק להוסיף שאנחנו במקביל משלימים את ההסדרים שנדרשים ל- - - הסעת סיור והסעה מיוחדת, בתיקון תקנות וכל ההסדר גם כן, אמור להיות מושלם בשאיפה בחצי השנה הקרובה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: המשרד להגנת הסביבה.

הדס פיקסלר: שלום.

הדס פיקסלר: לנו נשאר רק נושא אחד וזה חוק שנועד להחליף את תקנות הרוקחים, זה מסדיר עיסוק בקרינה מייננת בחומרים רדיואקטיביים, תחום שהוא חשוב.

הדס פיקסלר: הצעת החוק כבר מוכנה ואנחנו מקווים לקדם אותה בהקדם האפשרי מיד אחרי סיום העיסוק בחוק ההסדרים, שכרגע גוזל את הרוב המוחלט של זמננו.

איתן גינזבורג: או, זו תשובה.

זאב בנימין בגין: - - בהקדם האפשרי.

זאב בנימין בגין: לא הבנתי.

רם בן ברק: בסדר גמור.

רם בן ברק: מיד לאחר חוק התקציב אתם מעלים את זה לכנסת?

הדס פיקסלר: כן.

הדס פיקסלר: ועדת שרים.

עידו בן יצחק: אני רק אציין לגבי החוק הזה שהוא גם מסדיר צו נוסף של משרד ראש הממשלה בעניין כורים גרעיניים.

עידו בן יצחק: בנייה והפעלה של כורים גרעיניים.

זאב בנימין בגין: זה היה בצו הפיקוח על השירותים.

זאב בנימין בגין: הפעלה של כורים גרעיניים מתחת פיקוח על מצרכים ושירותים.

גלעד קריב: זה סוגיה לעסוק בה בוועדת חוץ ובטחון בנפרד.

רם בן ברק: משרד הבריאות, אני רואה שלכם יש כאן חבילה יפה.

רם בן ברק: כן.

אור אלדר: אני אור אלדר מהלשכה המשפטית במשרד הבריאות ולידי עו"ד שירי אברמוביץ' גם היא מהלשכה המשפטית.

אור אלדר: למשרד הבריאות ישנם עוד שלושה צווים שנותר להסדיר, שניים מהצווים - - -לחקיקה ראשית שאני תיכף אפרט אותם, וצו נוסף דורש התקנת תקנות.

אור אלדר: הצו הראשון הוא צו הנוגע לחובת רישיון למוצרים להדברת מזיקים מגוף האדם וחומרי חיטוי לגוף האדם.

אור אלדר: בשנת 2014 ביצענו תזכיר חוק בעניין הזה שמסיבות שונות לא התקדם עד היום.

אור אלדר: יחד עם זאת אני יכולה להעיד שכבר בשבועות האחרונים הייתה התקדמות משמעותית בעניין הזה, התזכיר כבר בשלבים סופיים, הוא פורסם בשנית להערות הציבור לתעשייה הרלוונטית שהייתה אמורה להגיב לנושא הזה כבר לפני מספר שבועות.

אור אלדר: התבקשנו להאריך את המועד למתן התייחסויות של הציבור עד ל-1 לספטמבר, אנחנו הודענו שלא ניתן אורכות מעבר לכך ואנחנו מקווים ומעריכים שנוכל להעביר נוסח סופי לאישור משרד המשפטים עד לסוף השנה הקרובה.

אור אלדר: נושא שני נוגע לתמרוקים.

אור אלדר: הנושא הזה הוסדר בשנת 2016 בפקודת הרוקחים, אבל בשל מחלוקות בין משרדיות וגם מחלוקות שהיו מול התעשיה בנושא הזה, היה קושי בהתקנת תקנות.

אור אלדר: בשנתיים האחרונות היו לא מעט דיונים עם משרדי הממשלה וגם עם התעשיה לצורך גישור על המחלוקות.

אור אלדר: בימים אלה אנחנו כבר מקיימים שיח יחד עם משרד האוצר, שגם משרד המשפטים מעורב בו כדי לבדוק את ההיתכנות של הסדרת הנושא כבר בחוק ההסדרים הקרוב ואנחנו מאוד מקוים שזה אכן יתאפשר ואז כבר ממש בחודש-חודשיים הקרובים הנושא הזה יוכל להגיע לכלל פתרון.

אור אלדר: הצו השלישי נוגע למכשירים רפואיים שפולטים קרינה.

אור אלדר: בנושא הזה היה לנו קושי בקידום החקיקה בנושא מאחר שהגורם המקצועי שיכול היה ללוות את הנושא לא היה.

אור אלדר: עם זאת, כבר לפני שנה וחצי המשרה של הממונה על התקינה הרפואית אוישה וכעת אנחנו נמצאים בהליך - - -אנחנו מבקשים את התייחסות הציבור לתזכיר חוק שאנחנו מכינים בימים אלה.

אור אלדר: אנחנו מעריכים שנוכל לפרסם את התזכיר הזה עד סוף מארס 2022.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: ח"כ בני בגין אתה רוצה להעיר משהו?

זאב בנימין בגין: רק לנצל את ההזדמנות הזאת כי אני לא רואה אותם לעתים.

זאב בנימין בגין: משרד הבריאות בבקשה, לפני כשלוש שנים התחלנו לדון בוועדת המדע בחוק ניסויים רפואיים בבני אדם, וחוק שמירת מטען גנטי, שני החוקים, הם היו כמעט בשלים לחקיקה ואתם משכתם אותם, לא שתיכן אבל בלשכה המשפטית.

זאב בנימין בגין: את יכולה להסביר לי איפה זה עומד?

זאב בנימין בגין: כי אז אמרו 'בסדר, לא עכשיו, תוך כמה חודשים נחזיר'.

שירלי אברמוביץ': אנחנו לא יכולות להתייחס לחקיקה שלא היינו מעורבות בה ואנחנו לא יודעות מה היה מצב הדברים לפני שלוש שנים.

זאב בנימין בגין: בסדר.

זאב בנימין בגין: אם ניתן לברר ולחזור אלינו עם תשובה.

זאב בנימין בגין: אני רואה שגם חברתי מיכל רוזין מתעניינת בדבר.

זאב בנימין בגין: תבררו אצל טליה מה המצב.

שירלי אברמוביץ': בסדר גמור.

זאב בנימין בגין: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: תודה אדוני היו"ר.

רם בן ברק: בבקשה.

רם בן ברק: משרד האנרגיה.

גל נוי אפרת: שלום.

גל נוי אפרת: אני מהלשכה המשפטית במשרד האנרגיה.

גל נוי אפרת: לנו דווקא יש בשורה טובה, אנחנו צמצמנו מאוד את הרשימה של הצווים של משרד האנרגיה משישה צווים שהיו לנו בדיווח קודם, נשאר לנו צו אחד.

גל נוי אפרת: חמישה הצווים שביטלנו בחודשים האחרונים הם בתחום הגפ"מ ויכולנו לבטל אותם בעקבות החקיקה של חוק הגז הפחמימני המעובה בחודש דצמבר האחרון.

גל נוי אפרת: נשאר לנו בעצם צו אחד בתחום הדלק שמסדיר הוראות שקשורות לאחזקה של מלאי של דלקים ואנחנו מתכוונים לפרסם בחודשים הקרובים תזכיר עד סוף אוקטובר אנחנו מעריכים שנוכל לפרסם תזכיר בעניין הזה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: יפה מאוד, מעודד.

רם בן ברק: משרד הכלכלה בבקשה.

רון להב היימן: בוקר טוב.

רון להב היימן: אני מהלשכה המשפטית של משרד הכלכלה.

רון להב היימן: אצלנו יש שני צווים, הזכרתם חלק מהם בדיונים שקיימתם לפני ששמעתם אותנו, הראשון זה בנושא יהלומים, השני בנושא צעצועים מסוכנים.

רון להב היימן: נתחיל עם צו היהלומים.

רון להב היימן: בנושא הזה פורסם תזכיר חוק בדצמבר 2018, התקבלו הערות רבות מהציבור ובאמת המשרד שלנו עשה עבודה, הלשכה המשפטית, היחידה המקצועית אגף אסטרטגיה, על נוסח סופי.

רון להב היימן: בימים אלה עובדים על הנוסח הסופי ובכוונתנו להציג את זה לשרה.

מיכל רוזין: תקשיבו, אני חייבת להגיד משהו, סליחה רם.

מיכל רוזין: זה לא את אישית אבל אני חייבת רגע לעצור.

מיכל רוזין: זה קורה ככה ואנחנו פשוט בתחילת הכנסת הזאת אז שנדע את זה.

מיכל רוזין: וזה תמיד אותה תשובה.

מיכל רוזין: תמיד בכל דיון מגיעים פתאום משרדי הממשלה ומודיעים 'בשבועיים הקרובים יגיע' 'בדיוק ישבנו על זה ישיבה' מה קרה בשלוש שנים?

מיכל רוזין: איפה נעלמו השלוש שנים האלה?

מיכל רוזין: נעזוב קורונה שנה וחצי, מה השנה וחצי לפני זה?

מיכל רוזין: ובשנה וחצי קורונה אפשר היה לעבוד על החוק במשרד.

מיכל רוזין: העניין הזה שמגיעים כשקוראים להם לוועדה ומיד אומרים 'תוך שבועיים יש מכרז, יש תזכיר חוק', דחילאק.

רון להב היימן: לא, במקרה הזה באמת, שימי לב ללוח הזמנים חברת הכנסת, דצמבר 2018 זה היה בערך הזמן שפוזרה הכנסת ה-20 ובאמת מאז נעשתה עבודה במשרד והתזכיר מוכן, אנחנו מתכוונים להציג אותו לשרה בקרוב ולקבל את ההנחיות שלה, ולגבי הצעצועים המסוכנים, כאן הייתה לנו הצעת חוק ש- - - דין הרציפות פעם אחת ולצערנו אי אפשר לעשות את זה עוד פעם.

רון להב היימן: ולכן צריך להתחיל את החקיקה מחדש.

רון להב היימן: יש לנו את הצעת החוק, אנחנו מתכוונים לקדם את הנוסח הנוכחי, הנוסח שנדון בכנסת ה-20 בפעם האחרונה, בכוונתנו להציג גם את הנוסח הזה לשרה לאישורה ובאמת להעביר את זה למשרד המשפטים לאישור נוסח.

רון להב היימן: בנושא הזה אני רק אגיד שאנחנו בוחנים אפשרות לקצר את הליכי החקיקה בגלל שהצעת החוק נפלה, אנחנו צריכים- - -

רם בן ברק: האם אנחנו נוכל לקבל את דעתה או את ההנחיה שקיבלתם מהשרה, נאמר תוך שבועיים?

רון להב היימן: אנחנו מתכוונים לשלוח את הנוסחים לאישורה, להתייחסותה, וממש בימים הקרובים, זו גם ההתייחסות שהעבירה היועצת המשפטית של המשרד שלנו כשנשאלנו על הנושא.

רון להב היימן: העניין במקרה של צעצועים מסוכנים, פנינו למשרד המשפטים שהפנו אותנו למשרד ראש הממשלה לבדוק את האפשרות לגבי הליך ה-RIA מכיוון שצריך להתחיל את הליך החקיקה מחדש, בפעם הקודמת שההצעה הזו נדונה אז לא הייתה חובת RIA, אנחנו מנסים לבחון אם אפשר לקצר את ההליך הזה ואנחנו נעדכן בנושא.

עידו בן יצחק: אני רוצה לציין, יש לכם עוד צו בנושא מעליות.

רון להב היימן: נכון.

רון להב היימן: לעניין הזה יש רפרנטית של משרד העבודה, הלשכה המשפטית נפרדת.

עידו בן יצחק: יש פה נציגה של זרוע העבודה במשרד הכלכלה?

רון להב היימן: אני לא יודעת אם היא נמצאת, זו דבי אליעזר.

רון להב היימן: אני לא חושבת שראיתי אותה ברשימה של הזום.

רון להב היימן: אבל לעניין הזה הם יתייחסו.

רם בן ברק: טוב.

רם בן ברק: אתה רוצה להעיר משהו?

אייל זנדברג: לא, רק רציתי להבהיר בנושא ה-RIA שהוזכר פה אם הוא מוכר לחברי הוועדה.

רם בן ברק: לי הוא לא מוכר.

אייל זנדברג: ה-RIA הכוונה היא בעצם להליך של הארכת, אני מתרגם לעברית, השפעה רגולטורית של כל חקיקה חדשה, זה לפי החלטת ממשלה שכבר נוהגת כמה שנים, מ-2014 אם אני לא טועה, בדומה למודלים בעולם.

אייל זנדברג: הרעיון הוא כדי לצמצם רגולציה מיותרת, כדי לטייב רגולציה, המושג 'רגולציה' הוא מאוד רחב, כאשר הממשלה רוצה לקדם חוק או חקיקת משנה, גם הסדרים אחרים שיכולים בעצם להטיל מחויבות ולהשפיע על חיי המשק האזרחים וכדומה, כל משרד צריך לפעול לפי מנגנון והליך עבודה מאוד סדור, בעיקר הדגש הוא על קבלת נתונים וקבלת הערכות מהי העלות של הציות לאותה רגולציה, מה המשמעויות הכלכליות על המשק, הרבה פעמים משרדים נוהגים להסתכל על ההיבט המרכזי שבתחום עיסוקם ולא לחשוב איך זה משפיע על האזרח הקטן, אז זה תהליך מובנה שכולל, שבאמת מגיע ממשרד ראש הממשלה, משרד האוצר, יש אגפים במשרדים השונים שאמורים - - - שהתהליך יתקיים.

זאב בנימין בגין: משרד ראש הממשלה, אצל אודי פרבר.

אייל זנדברג: נכון.

אייל זנדברג: זה היה - - -

גלעד קריב: כשכמה זמן ממוצע, ההליך?

אייל זנדברג: אני לא רוצה להטעות, אבל זה תלוי, זה כולל קול קורא לציבור כדי שהציבור המפוקח או הרלוונטי יוכל לתרום את חלקו ולהבהיר איפה הוא רואה את הבעיה כדי שיזהו נכון את הבעיה, שלא יפתרו בעיות שהממשלה חושבת שקיימות אבל הציבור חושב אחרת, - - -

גלעד קריב: זה תהליך - - -

אייל זנדברג: זה תהליך מאוד מבורך - - -

גלעד קריב: זה תהליך מאוד מבורך - - -

זאב בנימין בגין: אבל הוא לוקח זמן.

אייל זנדברג: אבל כך נוהגים במדינות המפותחות בימינו בשיטה כזאת, שהיא עדיפה מאשר כנראה - - -

גלעד קריב: הכל בסדר, במדינות המתוקנות גם לא חיים 73 שנים עם מצב חירום.

גלעד קריב: לכן אני אומר, זו דוגמה טובה.

גלעד קריב: כי אני חושב שאם היה פה תכלול מאמץ ממשלתי וסדר עדיפויות אז למשל היו באים ואומרים שעוברים על הרשימה, והיינו שומעים ממזכיר הממשלה היום מה הוא פתר מהתהליך.

גלעד קריב: אבל זה בדיוק - - -

אייל זנדברג: ח"כ קריב, אני מבין לחלוטין ושוב, אני מחויב מאוד לנושא ברמה האישית - - -

גלעד קריב: אני יודע.

אייל זנדברג: יותר מזה אבל.

אייל זנדברג: החוק שיחוקק, שיחליף כל אחד מהפריטים, הוא צריך ללוות אותנו, את החברה עשרות שנים.

אייל זנדברג: אנחנו לא רוצים שהוא ייעשה בצורה לא טובה.

אייל זנדברג: רוצים שהוא ייעשה במהירות ראויה אבל לא בחיפזון.

רם בן ברק: אני רוצה להעיר הערה ליועצת המשפטית או לעורכת הדין במחלקה לייעוץ משפטי של משרד הכלכלה.

רם בן ברק: לא מקובל עלי, באמת לא מקובל עלי שיודעים שהולך להיות דיון ובנוסח שאני מקבל כתוב 'מחכים להנחיית השרה'.

רם בן ברק: אם אתם יודעים שהולך להיות דיון, במחילה מכבודכם, תפנו לשרה ותקבלו את ההנחיה.

רם בן ברק: איזו מן תשובה זו שאתם מחכים להנחיה של השרה, כשאתם יודעים שיש דיון, שהדיון הבא יהיה בעוד שנה והתשובה שאני מקבל כאן זה שאתם מחכים להנחיה של השרה.

רם בן ברק: זה לא מקובל על הוועדה ואני מבקש שזה יובא גם לידיעת השרה.

רם בן ברק: אני רוצה תוך שבועיים לקבל מה ההנחיה של השרה,אחרת אני לא מבין למה אנחנו מקיימים את הדיון הזה.

רם בן ברק: בשביל שתגידי שאתם מחכים להנחיה של השרה?

רם בן ברק: זה לא רציני.

רון להב היימן: בסדר גמור, שמעתי אני מקבלת ואני גם אעביר הלאה לממונים עלי.

רון להב היימן: אני רק אגיד כמו שנאמר כבר לפניי שבאמת בגלל התקופה של התקציב וההסדרים אני חושבת שבאמת המאמצים מושקעים לכל מיני כיוונים, והקורונה, אני לא חושבת שזה חלילה מאיזו שהיא כוונה רעה ובאמת אנחנו עומדים מאחרי כוונתנו ונציג לה את זה בקרוב, ואעביר הלאה את הדברים שנאמרו.

יוסף טייב: אני רק אומר לח"כ בגין, אני לא יודע אם אתה יודע שאודי כתב ספר כרגע, למה בגין לא דפק על השולחן, על הנעת תהליכים ממשלתיים ואפשר להעביר את הספר לכולם.

יוסף טייב: בדיוק בנושאים האלה הוא כתב.

זאב בנימין בגין: יוסי במקרה אבל לא במקרה, אני מכיר את הספר.

גלעד קריב: צריך להניח שהוא גם עשה גהה.

יוסף טייב: בסדר.

יוסף טייב: רציתי רק לומר, אני כתבתי את המקור.

יוסף טייב: ספר נהדר שגם יניע לנו פה תהליכים.

זאב בנימין בגין: אז אני אסביר את המקור, כי פעם אמרו לראש הממשלה בגין 'תקדם, זה לא רחוק ממה שאנחנו עושים פה, ותדפוק על השולחן' אז הוא אמר 'בסדר, דפקתי על השולחן, מה יקרה?

זאב בנימין בגין: יכאב לי ממכת השולחן'.

זאב בנימין בגין: זו גישה מאוד - - - לא רק במדינת ישראל.

רם בן ברק: משרד החקלאות בבקשה.

רם בן ברק: תודה רבה למשרד הכלכלה.

אודליה אסולין דגני: שלום לכולם.

אודליה אסולין דגני: אני מהלשכה המשפטית של משרד הכלכלה.

אודליה אסולין דגני: לנו יש שני דברי חקיקה שאנחנו מקדמים, קידמנו אותם גם בכנסת ה-20 ולצערנו עקב הקדמת הבחירות ומאז לא יכלנו לקדם אותם.

אודליה אסולין דגני: אחד זה בנושא הדבש, חוק הדבש בעצם יקודם על ידינו בתקופה הקרובה, יוגש לוועדת שרים לחקיקה מחדש, הוא כבר עבר קריאה ראשונה בכנסת ה-20 אבל מן הסתם צריך להתחיל את הכל מהתחלה.

אודליה אסולין דגני: דבר החקיקה השני - - -

רם בן ברק: יש לי שאלה.

רם בן ברק: למה זה כל כך מסובך חוק הדבש?

רם בן ברק: תנסי להסביר לנו.

רם בן ברק: הרי יש הרבה מאוד מוצרים שהם מפוקחים ויש חוקים לגביהם, נהלים.

רם בן ברק: למה הדבש הוא כל כך בעייתי שהוא תחת צו חירום כל כך הרבה שנים?

אודליה אסולין דגני: אני מאמינה שכל המחלוקות נפתרו אם עכשיו אנחנו יכולים להגיש אותו מחדש, היו מחלוקות במסגרת הכנסת ה-20 שבשבילם היה צורך לצאת לדיונים.

רם בן ברק: מה, חלוקת אזורי מרעה ודברים כאלה?

רם בן ברק: מהסוג הזה?

אודליה אסולין דגני: בין היתר.

אודליה אסולין דגני: יש ליווי של הנושא הזה על ידי, אצלנו יש רפרנטים לכל תחום, בנוגע לזה גם הרפרנטית שעוסקת בתחום ומלווה את זה היא כמובן תלווה את זה גם בוועדת הכלכלה כשזה יגיע אל ועדת הכלכלה, אגב, נאמר פה על ידי ח"כ קריב בנוגע לתיאום עם ועדות הכנסת ובאמת זה דבר חשוב, שוועדות הכנסת האחרות תדענה שיש פה חקיקת חירום שמבקשים לבטל כבר הרבה מאוד זמן, אולי יתנו לזה סדר עדיפות אחר אם הוועדה הזאת תפנה אליהן ותתן להן את הרשימה.

איתן גינזבורג: אבל גבירתי את לא עונה לשאלת היו"ר מה מורכב כל כך בחוק הזה שלוקח כל כך הרבה זמן להסדיר אותו.

איתן גינזבורג: הוא לא שאל האם יש מחלוקות, מה מורכב בעולם הזה.

איתן גינזבורג: זה עולם שהוא מכיר אותו מקרוב והוא לא מבין את המורכבות של החוק שלוקח לו כל כך הרבה זמן להגיע.

אודליה אסולין דגני: שוב, מבחינתנו אין מורכבות.

אודליה אסולין דגני: מבחינתנו אנחנו הבאנו את זה לכנסת הקודמת וכמו שקיים במסגרת כל ועדה, הדיון נדחה, נדחה לינואר 2019 וכתוצאה מהקדמת הבחירות בסופו של דבר - - -

גלעד קריב: זה ברור.

גלעד קריב: זו דוגמה מצוינת, פשוט מכיוון שסדר היום של ועדת שרים לענייני חקיקה הוא פומבי, אז אם אתם כותבים לנו שאתם בעצם הולכים לקחת את התזכיר שכבר קיים, במקרה שלכם לא צריך RIA, מדוע - - -

איתן גינזבורג: להביא אותו בהקדם האפשרי.

איתן גינזבורג: למה לא הבאתם אותו עד עכשיו?

גלעד קריב: לא, שניה, יכול להיות שהם הגישו אבל אני לא מצליח להבין מה המשמעות של הביטוי 'נגיש את הצעת החוק לאישור ועדת השרים לענייני חקיקה בהקדם האפשרי'.

גלעד קריב: יש את החוק וגמרתם, לקראת הדיון כבר הייתם צריכים להודיע שהעברתם את העניין למזכירות הממשלה, בסדר?

גלעד קריב: ואז אנחנו אולי היינו יכולים לפנות לשר המשפטים שיושב בראש הוועדה, לומר לו 'אנחנו יודעים שיש אצלך עכשיו שני חוקים, שלושה חוקים שהם כבר מוכנים והם קשורים בחירום, אנחנו מבקשים ממך שר המשפטים, להביא את זה ביום ראשון הקרוב' לא ברור לי למה התזכיר הזה לא נמצא על סדר יומה של ועדת השרים לענייני חקיקה ביום ראשון הקרוב.

גלעד קריב: פספסנו מושב, כדרך אגב.

גלעד קריב: אני רוצה לומר, פספסנו מושב.

גלעד קריב: אם הצעת החוק הייתה מוכנה ובדיון הראשון של ועדת השרים לענייני חקיקה היו מביאים את שלושת החוקים מהרשימה הזאת שבעצם, גמרנו, הם נפלו רק בגלל דין רציפות בכנסת ה-20 ל-21.

גלעד קריב: היינו מדברים עם שר המשפטים, היינו מבקשים שהחוקים האלה יעלו, אולי היינו גומרים במושב, חוק אחד ופותרים.

גלעד קריב: התשובה הזאת מעידה, עוד פעם, אין פה תלונה כמובן אליכם.

גלעד קריב: אני חוזר לעו"ד זנדברג, עם הרבה מאוד הערכה למה שהצלחתם, זה כמעט מפעל חיים הייתי אומר הניקוי של הרשימה, אבל לפעמים דווקא הישורת האחרונה היא הכי קשה.

גלעד קריב: יש איזו שהיא תחושה שהמאמץ פה מבוזר מדי.

גלעד קריב: זאת אומרת שמשהו בדיאלוג שלכם עם המשרדים ואז אתה הולך לשר המשפטים ואומר לו, 'הנה שלושת החוקים שלאלתר אפשר להתחיל לקדם' אין תכנית עבודה פר מושב, מזכיר הממשלה, התשובה שהוא נתן, אני אומר עוד פעם, היא פשוט בעיני אדוני היו"ר, לא מתקבלת על הדעת.

גלעד קריב: כשמזכיר הממשלה אומר לנו שהוא יעשה דיון מעקב ב-31 למארס הוא הודיע שהנושא הזה נמצא אצלו במקום 40 בסדר העדיפויות.

גלעד קריב: זה משמעות ההודעה.

גלעד קריב: צריך להבין.

גלעד קריב: כולנו יודעים שאתם עמוסי עבודה, אבל אני חושב שבהינתן זה שיש כמה תזכירי חוק שפשוט היה צריך להניח אותם, יש פה איזה קצר.

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: את רוצה להמשיך בבקשה?

אודליה אסולין דגני: כן אני רק אשלים.

אודליה אסולין דגני: דבר החקיקה השני הוא בעצם תקנות מחלות בעלי חיים (דיג) שיחליפו את צו החירום בנוגע לטיפול בדגים שבים או באגמים שנדוגו, זה בעצם צו חירום ישן שהספקנו בכנסת ה-20 לתקן גם צו פקודת של מחלות בעלי חיים ואת התקנות התחלנו לקדם, התקנות האלה גם יוגשו לוועדת הכלכלה על ידינו מחדש בכנסת הזאת בקרוב, אנחנו - - -

איתן גינזבורג: למה הם לא הוגשו כבר?

גלעד קריב: לא, - - - רק השבוע.

איתן גינזבורג: סליחה, אתה יודע כמה תקנות הוגשו לוועדת החינוך ומחכים שתהיה ועדת חינוך?

איתן גינזבורג: לא צריך להקים את הוועדה.

איתן גינזבורג: הוועדה היא קבועה.

אודליה אסולין דגני: ועדת החינוך הוקמה לפני יום או יומיים - - -

איתן גינזבורג: גבירתי, ועדת הכלכלה היא ועדה קבועה בכנסת.

איתן גינזבורג: אם התקנות היו קבועות הייתם משגרים את זה למנהלת ועדת הכלכלה והיא הייתה מציבה את זה ליו"ר ועדת הכלכלה אתמול בדיון הראשון שהתקיים.

איתן גינזבורג: אבל אתם עוד לא הגשתם את זה לוועדת הכלכלה.

אודליה אסולין דגני: אנחנו הגשנו את זה לוועדת הכלכלה בפעם האחרונה שוועדת הכלכלה - - -

רם בן ברק: מה שח"כ איתן גינזבורג מנסה להגיד לך זה שלא חייבים לחכות להקמת הוועדה, מספיק לשלוח את זה למנהל הוועדה גם לפני שהוועדה קמה ואז זה היה נדון בישיבה הראשונה שלה.

איתן גינזבורג: גם בתקופת בחירות אפשר לשלוח.

אודליה אסולין דגני: נכון אבל זה צריך להיעשות באמצעות השר ולכן הדברים האלה מן הסתם, השרים נכנסו לתפקידם בתקופה האחרונה וצריך להעביר את זה קודם כל דרכם ואחר כך להעביר את זה לוועדת הכלכלה.

רם בן ברק: בסדר גמור.

רם בן ברק: יש לנו בדיוק עוד 17 דקות בשביל להיות אחרי הצבעה.

רם בן ברק: אני מבקש לקמץ במלים ולהגיד מה שחשוב.

רם בן ברק: האגודה לזכויות האזרח, את רוצה להגיד כמה חשוב להוריד את החוק הזה מסדר היום?

רם בן ברק: בבקשה, האגודה לזכויות האזרח?

רם בן ברק: לא נמצאים.

רם בן ברק: אז המכון הישראלי לדמוקרטיה.

רם בן ברק: תודה רבה ובוקר טוב.

רם בן ברק: אני לא אחזור על הדברים, אנחנו הגשנו חוות דעת ונראה לי שהכל כבר נאמר.

רם בן ברק: אני רוצה להודות לוועדה על הדיון הרציני הזה בנושא הכל כך חשוב הזה, שאם עד לפני הקורונה יכלנו לחשוב שמדובר בעניין טכני לא הכי חשוב בעולם, אנחנו ראינו באמת עד כמה חשוב לבטל את האנומליה החוקתית הזאת שיוצרת תקלה משטרית דווקא במצב חירום ולבטל סוף סוף את מצב החירום, ואנחנו באמת קוראים לוועדה להציב מועדים מחייבים ולהשתחרר מהתפיסה שבאמת אין לכנסת אפשרות אלא להאריך כל פעם מחדש את מצב החירום ולהציב מועדים מחייבים שאחריהם לא יוארך מצב החירום כדי באמת להגיע לסוף המלאכה.

רם בן ברק: תודה רבה.

גלעד קריב: יש לי שאלה משפטית בהקשר הזה.

גלעד קריב: דווקא בעקבות שנת הקורונה ויכול להיות שצריך להתניע פה חשיבה, האם לא נכון היה יותר, בייחוד אחרי הלקח שלמדנו בנושא הקורונה, ללכת למהלך יותר גדול במקביל לדברים האלה, ולחשוב על מצב שבו אתה בא ואומר 'בסדר, יש פה 15 דברי חקיקה, יש לגביהם מעין שמירת דינים שכל שנה, בסדר, יש פה הארכה וננקה את זה' ולהתקין בצורה הרבה יותר מידתית את ההוראה בחוק היסוד לגבי מצב החירום כי התחושה שלי שההוראה החוקתית על מצב החירום עודכנה בראייה שצריך להשאיר את החוקים האלה בתוקף עד שנבטל אותם לאט-לאט.

גלעד קריב: ומה שהקורונה לימדה אותנו היא שההוראה בחוק יסוד הממשלה גורפת מדי.

גלעד קריב: הרעיון הזה שאפשר להכריז במדינת ישראל מצב חירום לשנה שלמה, שנה שלמה, זה ראינו בעניין הקורונה שזה דבר לא מתקבל על הדעת.

גלעד קריב: אז אולי בצד הדבר החשוב של ניקוי הרשימה, וזה אולי תפקידה בעיקר של ועדת חוקה בהיוועצות פה עם הוועדה הזו, אבל ועדת חוקה יכולה ליזום שינויים בחוקי יסוד, אולי בעקבות הקורונה צריך לבוא ולומר 'בסדר, נותיר את התוקף של זה פעם בשנה, את החקיקה הספציפית הזו', יש לנו מעין סעיף שמירת דינים, הרעיון הזה של מה שקיים עכשיו מקפיאים, נטפל בזה במהלך הרגיל, אבל לשנות את כל הקונסטרוקציה של מצב החירום - - -

יוסף טייב: אתה מדבר על צמצום הטווח?

גלעד קריב: למשל.

גלעד קריב: לא הגיוני שאפשר להכריז מצב חירום למשך שנה שלמה, אין כדרך אגב, גם כשאתה מכריז, אין למשל קביעה שאחת לכמה זמן אתה בודק.

גלעד קריב: תקנות שעת חירום, עומדות בתוקפן לשלושה חודשים, זה המון זמן.

גלעד קריב: זה המון זמן.

גלעד קריב: לכן אני אומר, רק הערת צד אני אומר, יכול להיות שאנחנו חיים עם הוראה חוקתית מוגזמת כדי לא להפיל את דברי החקיקה האלה של הדבש והדגים.

זאב בנימין בגין: גלעד, להרחיב את דבריך, מה שלמדנו ולא היינו צריכים את הדוגמה הזאת, הייתה לנו דוגמה באמריקה של חוק הפטריוט, מצב חירום וחששות של יחידים או של הציבור מולידים מצבים חוקיים וחוקתיים שהם מאוד מאוד לא נוחים, הם מאוד קיצוניים, ההחלטות הן לא יכולות להיות מאוד שקולות ובמידה רבה ממשלות הולכות בעקבות הציבור החרד ולאו דווקא להיפך.

זאב בנימין בגין: זה באופן כללי אפשר לראות תקנות או סעיפים בחוק הפטריוט בוטלו כעבור שנים ספורות על ידי בתי משפט פדרליים בארצות הברית כי התחושה הייתה 'הברברים באים' ובמידה רבה זה היה נכון, אבל התגובה הייתה תגובת יתר בלי ספק.

זאב בנימין בגין: אבל לילה עוד תבדוק את זה במכון בראיה ארוכת טווח.

גלעד קריב: במשרד המשפטים העברתם את החוקה?

עידו בן יצחק: אני רוצה להוסיף רגע על מה שאמר ח"כ קריב, בהחלט כשאנחנו רואים את האור בקצה המנהרה בהחלט יש מקום לבחון מחדש את ההסדר כולו לא רק מבחינת הזמן אלא גם מבחינת העילות, מתי אנחנו מכריזים על מצב חירום, שהיום זה פתוח לגמרי.

גלעד קריב: ומנגנוני הפיקוח של הכנסת שחסרים.

זאב בנימין בגין: שהכלי הזה קיים, אז קל להזדקק לו.

זאב בנימין בגין: זה מאוד פשוט או ליפול בפח על זה.

רם בן ברק: יש כאן שני דיונים, ח"כ קריב.

רם בן ברק: אחד להוציא ולצמצם את כל מה שנמצא תחת החוק הזה ולהיות מדינה נורמלית שעובדת על פי חוק, וזה מה שאנחנו עושים כרגע.

רם בן ברק: אני מקווה שבמשמרת שלי אנחנו נגיע לאפס או אולי ל-1 של כל הדברים שרשומים כאן, זו התכנית שלי.

רם בן ברק: זו הכוונה שלי בכל אופן.

רם בן ברק: דבר שני זה באמת הדיון היותר עקרוני שהעלית עכשיו, מתייחס לאיך מכריזים על מצב חירום ומה זה גורר, לכמה זמן, זה דיון שאני - - -

גלעד קריב: זה במידה מסוימת קשור לוועדה הזו.

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: אני אשמח אם אנחנו שנינו נתעסק בזה ונבוא עם אולי משהו אחר, אבל זה בהחלט נושא חשוב.

גלעד קריב: שני מאמצים מקבילים.

גלעד קריב: רק שלא נהיה במצב שרק בגלל החוק האחד שכולנו מודעים שאולי בו יש מורכבות, נשאיר את כל הקונסטרוקציה החוקתית המוגזמת של מצב חירום כדי להחזיק את החוק הזה, אז כבר עדיף על החוק הזה לעשות שמירת דינים ולהסדיר חקיקת יסוד ראויה בתחום החירום.

רם בן ברק: אני בהחלט מוכן להכנס לסוגייה הזאת.

רם בן ברק: אוקיי.

רם בן ברק: יש עוד מי מחברי הכנסת שרוצה להעיר או אם יש איזה שהוא אורח שלא אמר ורוצה בכל זאת להגיד, או עכשיו או ישתוק לעולם.

רם בן ברק: כן?

יוסף טייב: אני חושב שחשוב מאוד ואני מברך את היו"ר ואת שניכם, כי באמת אני רואה שפה היום נאמרו מספר דברים ואפשר לעשות שינוי משמעותי וזה באמת אני חושב הבשורה שתצא מפה היום.

מיכל רוזין: אני רוצה לעודד את הרוח.

מיכל רוזין: כי זה חשוב לא פחות.

מיכל רוזין: ויסלחו לי משרדי הממשלה, אבל כש- - -

רם בן ברק: ח"כ קריב, אנחנו מקבלים כל כך הרבה מחמאות שאולי נעשה את הישיבה הזאת כל יום.

גלעד קריב: בכלל, אנחנו מקבלים מחמאות במליאה - - -

מיכל רוזין: חכה, האופוזיציה עוד לא פה, רם, אל תתרגש.

גלעד קריב: כן, שגם זה אני רוצה לומר, קצת מטריד.

גלעד קריב: לרוב האופוזיציה היא זו שצריכה לעמוד יותר על המשמר של אי הפעלת כלים של חירום.

מיכל רוזין: 12 שנה שהם לא עשו כלום, מה הם יגידו עכשיו?

רם בן ברק: חברים אני רוצה לסכם ולהגיע להצבעה.

רם בן ברק: ח"כ גינזבורג, אתה רוצה להעיר משהו?

איתן גינזבורג: רק כדי להיות טיפה יותר אופרטיביים, אנחנו צריכים להצביע והכל בסדר, והממשלה תקבל את מה שהיא רוצה, כמו תמיד.

איתן גינזבורג: אבל אולי אנחנו כדי שנהיה יותר אופרטיביים נקים ועדת משנה שממש תעקוב באופן הדוק והיא תהיה זו - - -

רם בן ברק: קלעת לדעת גדולים.

רם בן ברק: זו בדיוק הכוונה.

גלעד קריב: אני לא חושב שוועדה משותפת יכולה להקים ועדות משנה, תקנונית.

גלעד קריב: לא?

עידו בן יצחק: בנושא הספציפי הזה גם פעלה בעבר.

רם בן ברק: אוקיי.

רם בן ברק: ח"כ אוסאמה ביקש להיות כאן בהצבעה.

אוסאמה סעדי: אני כאן.

רם בן ברק: אה, סליחה.

רם בן ברק: אז גם יצאתי זה שדואג לך וגם אתה פה, הכל בסדר.

רם בן ברק: אז תראו, אנחנו באמת לוקחים על עצמנו להוריד כמעט לאפס את כל מה שרשום כאן.

רם בן ברק: לצורך העניין אנחנו באמת נקים ועדת משנה שתקבל פעם בשלשה חודשים לפחות דיווח על ההתקדמות מהמשרדים השונים.

רם בן ברק: אני מציע להאריך את זה בשנה כרגע, אבל לחייב אותם בדיווח כל שלושה חודשים, לראות איך הם מתקדמים בחקיקה מתוך כוונה שבשנה הבאה יהיה לא יותר מחוק אחד על השולחן הזה שנצטרך לאשר.

רם בן ברק: במקביל יו"ר ועדת חוקה ואני נחשוב על דרכים אולי אלטרנטיביות לכל מצב החירום הזה.

גלעד קריב: כבוד היו"ר, אם אפשר לבקש גם שתצא מכאן בקשה למזכיר הממשלה לקיים קודם כל ישיבות מעקב מסודרות, לא פעם בשמונה חודשים אלא כל שלושה חודשים, לקראת הדיון בוועדה.

איתן גינזבורג: אפשר להזמין אותו פעם אחת כדי לראות מה דעתו בנושא.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אבל שאחת לשלושה חודשים יתקיים דיון מעקב ברמה ממשלתית, זו צריכה להיות הבקשה שלנו, אם אנחנו הולכים לדון פעם בשלושה חודשים.

רם בן ברק: בסדר גמור, אני מקבל את זה.

רם בן ברק: אז בנוסף אלינו גם יש בקשה למזכיר הממשלה לעשות מעקב מקביל שלושה חודשים.

רם בן ברק: אני מעלה להצבעה.

עידו בן יצחק: אני רק אומר לפרוטוקול, מאחר שזה יעלה במליאה ביום שני, שהוא ה-2 באוגוסט אז ההכרזה תהיה בתוקף עד ה-2 באוגוסט 2022.

מיכל רוזין: זאת הבעיה.

מיכל רוזין: תקצרו את זה בחצי שנה.

רם בן ברק: לא, אני מאריך את זה בשנה, ואנחנו נעשה מעקב רבעוני ואנחנו נגיע בשנה הבאה עם אפס, זו הכוונה שלנו.

רם בן ברק: אנחנו נהיה מאוד תקיפים למי שלא יגיע בתוך שנה לסיכום.

רם בן ברק: מי בעד ההארכה בשנה ירים את היד.

רם בן ברק: בעד – 7

רם בן ברק: נמנעים – אין