ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 31, 2021-07-26 12:10

גלעד קריב: מכובדיי, צוהריים טובים לכולם.

גלעד קריב: אנחנו בדיון שני בהצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"א–2021 (מ/1413).

גלעד קריב: אנחנו מארחים פה הצעת חוק שאמורה הייתה להידון בוועדת הפנים.

גלעד קריב: הוועדה מוקמת היום.

גלעד קריב: אנחנו נמצה את הדיון אצלנו, אבל נחזיר את הנושא אחר כבוד לוועדת הפנים.

גלעד קריב: שמחנו לתרום את תרומתנו הצנועה למאבק למען הסביבה.

גלעד קריב: אני מבקש להזכיר איפה אנחנו נמצאים.

גלעד קריב: המטרה שלי היום היא לקרוא את החוק, אנחנו נודיע על זמן להגשת הסתייגויות, לדעתי הוא קבוע.

אסף פרידמן: קבענו למחר - - -

גלעד קריב: אז זה מה שאני אומר:

גלעד קריב: אנחנו נקבע אחרי הקראת החוק זמן להגשת הסתייגויות, וקבענו כבר בסדר-יומה של הוועדה את ההצבעה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, כך שבתקווה נוכל להתקדם עם המשימה החשובה.

גלעד קריב: החוק שלנו, אני מזכיר, הוא בעצם הארכת תוקף של חוק קיים.

גלעד קריב: ואנחנו בדיון הקודם ראינו מצגת על נתונים של 2019-2018.

גלעד קריב: ביקשנו לקבל הצגה קצרה של נתוני 2020, ושאלנו גם מספר שאלות הבהרה, שנגעו גם לסיבה לאחוז הנמוך של ההקצאה למטרות הנוספות, למרות הגדלת המסגרת ל-35%.

גלעד קריב: וגם שאלנו שאלות ספציפיות לגבי אזור יהודה ושומרון.

גלעד קריב: אז אני מציע, ברשותכם, חבריי וחברותיי, שישר ניגש להצגה.

גלעד קריב: אני מבין שהצטרפה אלינו מנכ"לית המשרד.

תומר רוזנר: שהיא גם יושבת-ראש הקרן.

גלעד קריב: שהיא גם יושבת-ראש הקרן, גלית כהן, ברוכה הבאה, ברכות על המינוי החשוב.

גלעד קריב: נמצא איתנו גם אלעד עמיחי, סמנכ"ל הון אנושי ומינהל, שהציג את הנתונים בפעם הקודמת; ועו"ד נטע דרורי מהלשכה המשפטית; גם ראש מטה השרה איתנו, וחברי הכנסת בזק וטל.

גלעד קריב: אז אני מציע שניגש קודם כול להצגה של הנתונים שהיו חסרים לנו פעם שעברה, וגם מענה לשאלות ששאלנו בפעם שעברה; וגם לשמוע מעט על הכוונות, גברתי המנכ"לית, לגבי השימוש בקרן בתקופה שלגביה אתם מבקשים את הארכת הוראת השעה.

גלעד קריב: בבקשה.

גלית כהן: אז אני קודם אתייחס לדוח שהגשנו.

גלית כהן: אני מתנצלת מראש, בפעם הקודמת הדוח של 2020 לא הוגש לכם.

גלית כהן: עשינו את הכול להגיש את זה באופן מיידי, העברנו את זה ממש יום או יומיים אחרי הישיבה שהייתה כאן.

אלון טל: יש העתקים של הדוח המעודכן?

גלעד קריב: הכול נמצא בטאבלט.

גלעד קריב: לא קיבלנו את הדוח המלא שעתיד לצאת, אני מבין, באוגוסט, אלא קיבלנו נתונים, כמו שביקשנו.

גלית כהן: לא, קיבלתם מלא.

גלעד קריב: לא יצא עוד דוח?

אלעד עמיחי: לא, עשינו מאמץ - - -

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: נהדר.

גלית כהן: אפילו הספקנו לאשר את זה אצל חברי הנהלת הקרן.

גלית כהן: ביקשנו מהם לעשות את זה באופן מהיר, והגשנו לכם את הדוח.

גלעד קריב: אני חשבתי שתצא עוד מהדורה, אבל מצוין.

גלעד קריב: כן.

גלית כהן: הגשנו לכם את הדוח שהוא החשבון הכללי, דוח 2020.

גלית כהן: אני עוברת על הפעולות שאושרו ב-2020.

גלית כהן: כאמור, חלק מהזמן הזה אני הייתי חברת הנהלת הקרן כסמנכ"לית, אבל לא אני ניהלתי את זה בשנה זאת, ב-2020, אני מציגה דברים שהיו כאן קודם.

גלית כהן: אז במהלך התקופה הזאת של הקורונה ניתנו 200 מיליון שקלים לסיוע לרשויות המקומיות, כתוצאה מעלויות נוספות שהיו להם בגלל שנת הקורונה.

גלית כהן: הוקצו גם 150 מיליון שקלים עבור מרכזי מחזור ברשויות המקומיות, לעבות ולשפר את כל הפריסה של כלי אצירה למחזור, שזה למטרות הקרן, המטרות המרכזיות.

גלית כהן: 60 מיליון שקלים ליחידות הסביבתיות.

גלית כהן: זה מהלך שאנחנו עושים אותו שלוש שנים בעצם.

גלית כהן: חלק מאוד מאוד חשוב ביכולת של המשרד להגנת הסביבה לתפקד ולבצע את משימותיו זה באמצעות היחידות הסביבתיות, שאנחנו רואים אותן כזרוע הביצוע לנושא איכות הסביבה ברשויות המקומיות.

גלית כהן: מאוד חשוב.

גלית כהן: זה שנים רבות שאנחנו תומכים בהן.

גלית כהן: הנושא של חוסן בשדרות ועוטף עזה – היה חלק מהחלטת ממשלה גדולה, ושם גם אנחנו התמקדנו בנושאים של מחזור, פסולת חקלאית, חינוך, פסולת בנייה.

גלית כהן: נושא של ניקיון במרחב הציבורי, כמו שאתם בוודאי מכירים.

גלית כהן: הנושא הזה הוא בעוכרנו נאמר בשנים האחרונות, ואנחנו הקצינו לזה 50 מיליון שקלים.

גלית כהן: לדעתי בתהליך עבודה.

גלית כהן: קול קורא לנושא של משק אזורי – אשכולות – אנחנו במשך השנים תמכנו מאוד וחיזקנו את האשכולות הרבה פעמים דווקא ביישובי הפריפריה.

גלית כהן: היכולת שלהם לבצע את העבודה שלהם ולבצע את הפעילות בתחום הפסולת היא קטנה ככל שהרשות היא קטנה יותר.

גלית כהן: ולכן באשכולות יש יכולת לתת כוח יותר גדול גם במכרזים וגם בפעילות כוללת, לפעמים אפילו באכיפה, שיכולה לעזור כשזה יוצא מתוך הרשת המקומית עצמה.

גלית כהן: ופה אנחנו טיפלנו בנושא של הפסולת החקלאית, גם כן אחד ממקורות הזיהום ופליטות וזיהומים.

גלית כהן: נושא של הפסולת החקלאית במרחבים האלו – אז 45 מיליון שקלים.

גלית כהן: אנחנו תומכים ברשויות המקומיות בנושא של הוצאת הפלסטיק החד-פעמי מתוך מוסדות החינוך.

גלית כהן: ולכן רכישת מדיחי כלים, ועוד עבודת הסברה ברשויות המקומיות.

גלית כהן: יחידת דוד לפיקוח המעברים באיו"ש – גם כן פסולת שעוברת ללא היתר משטחי ישראל לאיו"ש.

גלית כהן: יש לנו יחידת דוד שעובדת במיוחד בשבילה.

גלית כהן: 21 מיליון שקלים.

גלית כהן: שינוי פסולת ביישובים פלסטינים ביו"ש – זה מתקציבי יו"ש.

גלית כהן: שאלתם עליהם בפעם הקודמת, נתייחס לזה בהרחבה, אבל פה זה סיוע, מימון ושינוע פסולת של הרשויות המקומיות, הרשויות הפלסטיניות ביו"ש.

גלית כהן: יש לומר שלרשויות היהודיות באופן כללי אנחנו לא נותנים סיוע בנושא של שינוע פסולת, לרשויות פלסטיניות כן.

גלית כהן: יש להם שם קשיים אובייקטיביים מאוד מאוד גדולים, ולכן אנחנו כאן נתנו את הסיוע הזה.

גלית כהן: תוכנית סיוע לאשקלון בשל המצב הביטחוני – גם פה זו הייתה חלק מעבודה גדולה שעשינו איתם, וזה בעיקר פסולת גזם, 16 מיליון שקלים.

גלית כהן: ועוד החלטה לשיקום ולסיוע על ההצפות שהיו בנהריה – 10 מיליון שקלים.

גלית כהן: מחשב לכל ילד – העלאת הביקושים לנושא של תעשיית מחזור האלקטרוניקה.

גלית כהן: לעודד שימוש במחשבים ממוחזרים עם עמותה שעושה את זה.

גלית כהן: תמיכה בארגונים הסביבתיים – נתנו 5 מיליון שקלים, ואני מניחה שנתייחס לנושא הזה עוד רגע בהרחבה.

גלית כהן: סימביוזה תעשייתית – הקמנו לפני יותר משנה מרכז ידע להתייעלות חומרים, יחד עם משרד הכלכלה, שבעצם מסייע לתעשייה לעשות הפחתה במקור של החומרים, של הפסולת המסחרית, התעשייתית, חקלאית ומוסדית.

גלית כהן: ואנחנו בעצם מסייעים להם גם בידע וגם בכללי מדיניות נוספים יחד עם משרד הכלכלה.

גלית כהן: אלה הדברים המרכזיים שאנחנו נתנו בשנת 2020.

גלית כהן: אתם יכולים לראות רקע על חברי הנהלת הקרן.

גלית כהן: אתם יכולים גם לראות שבשלב מסוים גם אני הייתי חברה בהנהלת הקרן.

גלית כהן: ונסתכל אולי על המספרים בסוף, על ההכנסות.

גלית כהן: אנחנו רואים בפרק 3: חשבון היטל ההטמנה, ההכנסות – זה עמ' 6 למעלה – אז יש לנו כאן את ההכנסות ב-2020, זה במיליוני שקלים.

גלית כהן: אתם רואים שהתקציב שנכנס אלינו זה באמת מהפסולת המעורבת, הביתית.

גלית כהן: יש פה גם הכנסות מהבוצה וגם חלק מהתעשייתית.

גלית כהן: הכנסות מהיטל הטמנה לאורך השנים – אתם יכולים לראות אותן.

גלית כהן: סך הכול ב-2020 התקבלו 536,695 מיליוני שקלים.

גלית כהן: מתוך זה בתוך יהודה ושומרון – 30,593 מיליוני שקלים.

גלית כהן: עוד דבר שיכול לעניין – ההוצאות.

גלית כהן: אני בעמ' 7 למעלה.

גלית כהן: ההוצאות היו לפיתוח, הקמה וייעול של אמצעים חלופיים להטמנת פסולת, תכף נראה את הסעיפים; שיקום אתרים לטיפול בפסולת שהוטמנה, וגם נושאים של מפגעי אסבסט, איכות וחינוך.

גלית כהן: אלה הדברים.

גלעד קריב: האם יש לכם שם את חלוקת האחוזים?

גלית כהן: יש חלוקת אחוזים, תכף נראה אותה.

גלית כהן: אני חושבת שחלוקת אחוזים היא בהמשך, עוד רגע נסתכל עליה.

גבי לסקי: יש להם את הדוח החדש?

גבי לסקי: כי 2020 אין לי.

גלית כהן: זה מה שאני מקריאה - - -

גלעד קריב: זה מה שאת מקריאה ומתייחסת, לכן ביקשתי שישלחו לנו.

גלית כהן: בסדר.

גלית כהן: אני מתייחסת לדוח החדש.

גלית כהן: אתם רציתם לדעת את האחוזים, אני חושבת שזה בהמשך.

גלית כהן: אחוזים ממה?

גלעד קריב: הרי יש תקרה של 35% למטרות נוספות.

גלעד קריב: אז אם אפשר לדעת מה היו האחוזים ב-2020 של פעילות חינוך והסברה, פעילות אסבסט ותמיכה ברשויות מקומיות, אם יש לנו את זה.

גלית כהן: אני ראיתי את זה.

גלית כהן: אלעד, תזכיר לי איפה זה נמצא.

גלעד קריב: קודם כול, חשוב לומר, שאנחנו מבינים ב-2020 לעומת 2019 לא רק שכל ההכנסות נוצלו לפעילות, אפילו עליתם על סך ההכנסות באותה שנה, דהיינו הושטתם ידכם כראוי לקרן לטובת מימון הפרויקטים, נכון?

תומר רוזנר: לא, לא מדויק.

גלעד קריב: למה?

תומר רוזנר: 200 מיליון מתוך הסכום הזה זה לפי חוק מיוחד שהכנסת חוקקה, לצורך סיוע לרשויות המקומיות על אובדן ארנונה לעסקים.

גלעד קריב: ב-2020?

תומר רוזנר: 2020.

גלעד קריב: אז מהסכום של ה-950 צריך להוריד את ה-190 מיליון של הקורונה?

גלעד קריב: טוב.

גלית כהן: עדיין זה הרבה.

גבי לסקי: זה הלוואה כאילו?

גלעד קריב: לא, לקחו, זו לא הלוואה.

גבי לסקי: כאילו אני עושה בגרשיים.

אלון טל: אני יכול לשאול שתי שאלות?

גלעד קריב: כן.

אלון טל: קודם כול, אני מבקש, כבוד היושב-ראש, לברך את גלית כהן.

גלעד קריב: עשינו זאת.

אלון טל: המינוי של מנכ"לית של משרד הוא ההוכחה שאולי המערכת בכל זאת עובדת.

אלון טל: יש לה קריירה מאוד מפוארת כעובדת ציבור, ואני מתרגש לראות אותה כמנכ"לית של משרד, מגיע לה.

גלעד קריב: מצטרפים.

גלעד קריב: כן.

אלון טל: מדינת ישראל באמת הרוויחה מהמינוי הזה.

אלון טל: אני רציתי לשאול בקשר לשני תחומים.

אלון טל: ביום חמישי ביקרתי בנהריה והייתי סמוך למפעל איתנית הידוע לשמצה.

אלון טל: וראיתי שמה ליד החוף אזור מגודר, שאמרו: אל תתקרב, יש פה אסבסט פריך, והוא יושב שם חודשים.

אלון טל: וכשדיברתי עם פעילי סביבה שם הבנתי שיש עשרות מוקדים שמה.

אלון טל: ורציתי לדעת: האם הכסף שיש היום במסגרת הקרן מספיק מבחינת ה-capacity שלכם להסיר את האסבסט?

אלון טל: כי אם אנחנו מדברים על מטרות הקרן, אין דבר יותר דחוף מבחינת בריאות הציבור.

אלון טל: זו שאלה ראשונה, נשמע על זה.

אלון טל: שאלה שנייה היא בקשר לפיקוח.

אלון טל: יסמין העלתה את זה בפעם הקודמת, אבל כשחוק הניקיון נחקק אני במקרה הייתי סטודנט אצל רותי רוטנברג למשפטים ואני זוכר, אבל המטרה הייתה ניקיון ומניעת השלכת פסולת ברשות הרבים.

אלון טל: ואנחנו יודעים שיש מקומות שיש שיפור מה, אבל מי שמטייל יודע שיש לנו - - - ורציתי לדעת: האם אנחנו שוקלים לשדרג את הטכנולוגיה?

אלון טל: יש היום מזל"טים וחישה מרחוק.

אלון טל: האם קרן הניקיון מנסה להקפיץ אותנו לרמה קצת יותר גבוהה?

אלון טל: אולי להצמיד GPS למשאיות עם פסולת בניין וכאלה.

אלון טל: והאם הקרן נוצלה לאותה קפיצה שלדעתי היא מתבקשת?

אלון טל: תודה.

גלית כהן: אוקיי, אני אתייחס לשני דברים.

גלית כהן: אני אתחיל לגבי האסבסט, אני אבקש מנטע להמשיך, כי במקרה עו"ד נטע דרורי איתנו, שאחראית על כל החקיקה בתחום האסבסט.

גלית כהן: למה שאתה ראית באיתנית המשרד לא אמור לשלם שום דבר.

גלית כהן: מי שאמור לשלם ולממן את הפינוי שם זה החברה עצמה, זו איתנית, והם מממנים.

גלית כהן: הם צריכים להעביר את זה.

גלית כהן: יש אתר אחד מוסדר במדינת ישראל, שאליו מעבירים את הפסולת של האסבסט, את אותה קרקע מזוהמת באסבסט.

גלית כהן: ויש תהליך מאוד מבוקר ומפוקח, זה צריך לעבור לאפעה.

גלית כהן: זה המקום היחיד בארץ, זה הטיפול הסופי מה שנקרא, זו הטמנה, אבל מאוד מסודרת ומאורגנת.

גלית כהן: לנושא הזה אנחנו, עד כמה שידוע לי, לא אמורים לממן את האיתנית.

גלית כהן: אני אתן לנטע להרחיב.

נטע דרורי: אלון אולי מתכוון לאתר של חוף הים, שהוא מחוץ לשטח של איתנית, שיש שם אתר שאמור להיות מתוכנן במסגרת שלב ב' של הפרויקט לפינוי האסבסט מהגליל המערבי שמוסדר בחוק, וזה מתוקצב, גם האתר הזה וגם האתרים הנוספים, במסגרת אישור שנתנה הנהלת הקרן כבר לפני כמה שנים.

אלון טל: כמה זמן בין גילוי מוקדי אסבסט לבין הסרתם בדרך כלל?

אלון טל: מה פרק הזמן שלוקח למשרד לבוא, להוציא את זה?

אלון טל: כי ילדים משחקים בקרבת מקום - - - וזה ממש באמצע חוף רחצה פעיל.

נטע דרורי: האתר הספציפי של חוף הים, אתר היסטורי שקיים עוד מתקופת הפעילות של החברה, והפינוי של האתר הזה התחיל בעצם כבר במסגרת שלב א', והוא נעצר מכל מיני סיבות.

נטע דרורי: זה אתר מגודר, הוא משולט, הוא ידוע.

נטע דרורי: ואנחנו מחכים פשוט למימוש של שלב ב' בגלל כל מיני מגבלות של התקשרויות שעדיין לא נעשו, אבל יש כל הזמן פעילות.

נטע דרורי: אני לא בטוחה שזה מתאים שבדיון הזה נדבר על זה, אבל הכספים הוקצו.

אלון טל: אני שואל, האם יש מספיק כסף מבחינת הקרן כדי לגמור עם זה כבר?

אלון טל: כי המפעל כבר סגור - - -

נטע דרורי: הקרן כבר הקצתה את הכספים לשלב ב' של הפרויקט.

נטע דרורי: ואם יהיה צורך בעוד כספים, אז אני לא חושבת שתהיה בעיה.

נטע דרורי: יש הערכות של האתרים הקיימים, והדברים די ברורים.

נטע דרורי: אז מבחינת ההשפעה על המטרות הנוספות, הדברים ידועים והם נמצאים.

נטע דרורי: דווקא בנושא הזה יש מתווה פעולה מאוד מאוד ברור.

אלון טל: את מצפה לפינוי בתוך שלושה חודשים?

אלון טל: חצי שנה?

נטע דרורי: לגבי שלב ב' – לא.

נטע דרורי: יש פשוט התקשרויות שעדיין צריך לעשות אותן, וכל מיני שאלות שהתעוררו.

נטע דרורי: אני לא מעודכנת בדיוק בסטטוס של הקידום של הפרויקט הזה, אבל זה משהו שהוא בטיפול.

אלעד עמיחי: אני אגיד ששלב א' של הפרויקט לקח בעצמו חמש שנים לא בגלל עיכובים בירוקרטיים, כי מבחינת זמן אלה עבודות תשתית, מי שראה את זה – צריך לעטוף את כל האזורים בניילון, ונכנסים לשם בלבוש חלל כזה, וממש מגרדים את האסבסט, את השכבה עם כלים, כדי לא לקחת אדמה, כי זה יקר.

אלעד עמיחי: אם תראו בלוח מס' 3 של הדוח, סך הכול עד היום הקרן הקצתה מעל 380 מיליון שקל למימון פינוי אסבסט.

אלעד עמיחי: אני יכול להגיד שהתקציב לא היווה מכשול לפרויקט.

גלית כהן: ועכשיו יש לנו גם כן קול קורא לטיפול בנושא של האסבסט.

אלעד עמיחי: היתה עוד שאלה על הטכנולוגיה.

גלעד קריב: כן, בקצרה.

גלית כהן: אוקיי.

גלית כהן: באכיפה ופיקוח יש לכם גם כן הסבר, בעמ' 11, על כל הנושא של הגברת האכיפה, כמובן שכר השוטרים ועוד.

גלית כהן: ויש גם טייסת כטב"מ שאנחנו רכשנו – טייסת בלתי מאוישת – יש לנו שם רחפנים ושיטות אחרות.

גלית כהן: ואנחנו מנסים באמצעות השיטות האלה להגביר את הפיקוח והאכיפה שלנו.

גלית כהן: טיפול משפטי – יש כאן

גלית כהן: הסבר ממש מפורט על הנושא של אכיפה ופיקוח.

אלעד עמיחי: אני אציין רק, שהמשרד להגנת הסביבה הוא המשרד הראשון שיש לו טייסת מורשית על פי הרשות לתעופה אזרחית, הכשרה ורישוי לתעופה, ויש לנו מערך.

אלעד עמיחי: ב-2021 הגדלנו את התקציב בעוד 5 מיליון שקלים לרכש של ציוד נוסף ואמצעי בקרה.

אלעד עמיחי: למשל לפרויקט האסבסט זה מכפיל כוח אדיר, כי אתה רואה מלמעלה את כל הפעילות.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: כן.

תומר רוזנר: אני רק רוצה להעיר לפרוטוקול, אני לא רוצה לפתח את הנושא: באופן עקבי אנחנו מעירים למשרד, שאנחנו רואים בעיה משפטית בשימוש בכספי הקרן לפעולות אכיפה ופיקוח, שצריכות להיות בליבת הפעולה של המשרד.

תומר רוזנר: הנושא הזה שנוי במחלוקת, אבל אנחנו סבורים שיש פה בעיה משפטית.

גלית כהן: לא במחלוקת.

גלית כהן: קודם כול זה מקרן הניקיון הכללי ולא קרן היטל ההטמנה.

גלית כהן: אבל לחלוטין, תומר, לא בוויכוח, הלוואי שנקבל את זה על בסיס התקציב או תוספת תקציבית ראויה שהמשרד מקבל, ואז נוכל לממן את זה ממקורות אחרים.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: רשמנו לפני ועדת הפנים.

גלעד קריב: כן.

גבי לסקי: גם אני שמחה לברך, ובאמת אני שמחה שאת אצלנו בוועדה, למרות שזה בטח לא המקום הרגיל, ועדת החוקה.

גבי לסקי: דיברנו בדיון הקודם, כבוד היושב-ראש, בעניין הקרן בשטחים.

גבי לסקי: ואחרי כמה בדיקות עולה קודם כול שעל פי צו האלוף אין הגבלה לרשויות איתנות בשטחים להעביר כספים מהקרן.

גבי לסקי: אם בישראל רוצים להגביל את זה לרשויות באשכולות אחד עד חמש, בשטחים אין הגבלה שכזאת.

גבי לסקי: זאת אומרת שגם התנחלות חזקה יכולה לקבל כספים מהקרן.

גבי לסקי: אז יש פה איזה עניין שצריכים לבדוק איך אנחנו מטפלים בזה.

גבי לסקי: דבר נוסף, מבחינת העברת הכספים.

גבי לסקי: אני מבינה שאין פיזית העברת כספים בין חשבונות, זאת אומרת בין הקרן הישראלית לבין הקרן בשטחים.

גבי לסקי: אבל יחד עם זאת, כן רשות בשטחים יכולה לקבל כספים לפרויקטים בישראל, וההפך הוא לא הנכון.

גבי לסקי: זאת אומרת שרק השטחים יכולים ליהנות מהקרן הישראלית, והישראלים לא יכולים ליהנות מהקרן בשטחים, וזה גם לא בסדר, האם יש לזה פתרון?

נטע דרורי: למה זה לא בסדר?

גבי לסקי: למה זה לא בסדר?

גבי לסקי: זה לא בסדר שזה לא הדדי, שאם בשטחים יש קרן, יש כסף, אז למה הם צריכים לקבל את הכסף בישראל?

גבי לסקי: דרך אגב, גם מבחינה חוקית, אני לא יודעת אם יש - - -

גלעד קריב: מה הבסיס המשפטי להעברת כספים מהקרן - - -

גבי לסקי: להעברת כספים מהקרן הישראלית לקרן בחוץ לארץ?

גלעד קריב: יש פה שני חשבונות, נכון?

נטע דרורי: אני רוצה להשיב לגבי המטרה של העברת הכספים.

נטע דרורי: ההעברה של הכספים מחשבון איו"ש למטרות בישראל, אני חושבת שזה הדבר שהכי פשוט להסביר, ההנחיה המשפטית של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה דאז, מייק בלס, הייתה שכספים שנצברו בחשבון היטל ההטמנה באיו"ש אמורים לשמש לתועלת האזור בלבד.

נטע דרורי: זאת אומרת, אי-אפשר להשתמש בכספים שנצברו בקרן באיו"ש לישראל.

נטע דרורי: זה אני מניחה לא שנוי במחלוקת.

גבי לסקי: מקובל.

גבי לסקי: והפוך?

גבי לסקי: בדיוק על אותו עיקרון: כספים שהופקו בישראל אמורים לממש מטרות בישראל, לא בשטחים.

גבי לסקי: למה אתם מאפשרים את זה הפוך, שכסף מפה הולך לשם?

נטע דרורי: אנחנו מאפשרים את זה מתוך מספר הנחות יסוד.

נטע דרורי: זה מתייחס לשאלה של יישום המטרות של הקרן, והעובדה שהרבה פעמים כדי למנוע פגיעה בסביבה נדרשת השקעה נוספת שהיא רלוונטית גם בתחומי איו"ש.

נטע דרורי: אני אתן דוגמה.

נטע דרורי: בתוך תחומי ההתיישבות הישראלית, אני מניחה שחלק מחברי הוועדה יודעים, חל תקנון המועצות המקומיות והמועצות האזוריות, ודרך התקנון הזה - - -

גבי לסקי: שזה חוק צבאי, לא חוק אזרחי.

נטע דרורי: זו תחיקת ביטחון, נכון.

נטע דרורי: אבל תחיקת הביטחון הזאת מאפשרת בעצם החלה של חקיקה ישראלית, בשינויים מסוימים שרלוונטיים לתחיקת הביטחון, למשל חוק שמירת הניקיון בישראל חל בתחומי ההתיישבות הישראלית.

גבי לסקי: בישראל?

גלעד קריב: מכוח צו האלוף.

נטע דרורי: אני מדברת מכוח צו האלוף.

נטע דרורי: התהליך קצת מורכב, אז אני אסביר.

גבי לסקי: אני מבינה את החוק הבין-לאומי, אבל זה לא אותו חוק.

גבי לסקי: יופי שהמפקד הצבאי מחוקק שכסף ישראלי יכול להגיע לשטחים – אין לו סמכות לקבוע את זה.

גבי לסקי: איזו סמכות יש למפקד הצבאי לקבוע, שכסף שהופק בישראל יכול להגיע לשטחים?

גבי לסקי: אין דבר כזה.

גבי לסקי: מבחינה חוקית הוא לא יכול לקבוע את זה, כי אין לו סמכויות חקיקה על ישראל.

נטע דרורי: זה לא מה שאמרתי.

נטע דרורי: אני אנסה להסביר.

נטע דרורי: עצם העובדה שיש חשבון של היטל ההטמנה באיו"ש הוא מכיוון שחוק שמירת הניקיון הוחל בתחיקת הביטחון בתחומי ההתיישבות הישראלית.

נטע דרורי: אחרת לא ניתן היה לגבות בכלל היטל הטמנה.

נטע דרורי: כל הרעיון של היטל ההטמנה הוא מעצם העובדה שחוק שמירת הניקיון חל בתחומי ההתיישבות מכוח התקנון.

נטע דרורי: אני אמרתי את זה לא בשביל להגיד שהמפקד הצבאי קובע שיש סמכות או שיש צורך להעביר כספים מישראל לאיו"ש – זה לא העניין.

נטע דרורי: אמרתי את זה בשביל להסביר שמבחינה משפטית יש איזשהו מצב ביניים באיו"ש, שהוא שונה מהמצב במדינות אחרות, שבו יש גם שיתוף של משאבים, גם החלה מסוימת של החקיקה, ולכן יש - - -

גלעד קריב: אני גם רוצה לומר עוד פעם: זו סוגיה שעומדת לפתח המשרד, אני חושב.

גלעד קריב: אבל יש פה סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת.

גלעד קריב: כשכל אזרחי ישראל, בין אם הם גרים ביהודה ושומרון ובין אם הם גרים בגוש דן, משלמים לקופת המדינה מס הכנסה, אז הקופה היא משותפת וההוצאות משותפות.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים פה באיזשהו מצב מוזר, שמצד אחד אומרים שלא יצרו פה קופה משותפת, והזרימה בין הקופות היא חד-צדדית.

גלעד קריב: אז אם מדובר פה בחריג שבו אתה מראה שהפרויקט הספציפי הוא פרויקט שמשפיע על מטרות קרן הניקיון בשטחים הריבוניים של ישראל זה דבר אחד.

גלעד קריב: אבל אם מסתבר שרשויות מקומיות ביהודה ושומרון לא רק שהן לא מוגבלות במיקום שלהן במדרג הסוציואקונומי, שגם זה דבר שצריך לתהות עליו: איך יכול להיות שצו האלוף מעניק לרשויות מקומיות ביהודה ושומרון יתרון שאין לחלק מהרשויות המקומיות בישראל, אם בסופו של דבר מסתכלים על זה כאיזשהו פול אחד שיש לו זיקה?

גלעד קריב: אבל לא יכול להיות מצב שרשות מקומית ביהודה ושומרון יכולה ליהנות משתי הקופות.

גלעד קריב: אני לא אומר שזה קורה כרגע, אבל זו סוגיה שדיברנו עליה פעם שעברה.

גלעד קריב: ומעבר להיבט המשפטי, יש פה גם היבט של איזושהי תפיסה בסיסית: אם הפול הוא משותף, אז הפול הוא משותף; ואם מחליטים על פול נפרד, אז הפול הוא נפרד.

גלעד קריב: ואנחנו בדיון הקודם עמדנו על נתונים קצת מטרידים, שהיקף ההשקעה ברשויות מקומיות ביהודה ושומרון ב-2018 ו-2019 דומה להיקף ההשקעה בכל הרשויות הכי מוחלשות במדינת ישראל הריבונית באותן שנים.

גלעד קריב: אז הסוגיה הזאת דורשת איזשהו בירור, אי-אפשר לפטור אותה - - -

נטע דרורי: לגבי השאלה העובדתית, אני חושבת שיש התייחסות - - -

אלעד עמיחי: קודם כול הדיון כרגע הוא תיאורטי.

אלעד עמיחי: זאת אומרת, מה שהצגת הוא נכון מבחינה עובדתית, רק זה לא קורה בפועל, לא היה צורך.

גלעד קריב: טוב.

גלית כהן: אני רוצה להגיד רגע משהו: יש פה עניין, זה לא קשור להארכת הוראת השעה, מה שהעלית כאן.

גלית כהן: זה דיון שנצטרך לקיים אותו.

גלעד קריב: לא, הוא קשור בהארכת הוראת השעה בהקשר אחד: הוראת השעה היא זו שמאפשרת הקצאה לרשויות מקומיות לצורך טיפול בפסולת.

גלעד קריב: ולטובתה גם הגדלנו – אולי צריך לומר: הקטנו בעצם – את המדרגה של הוצאה על הפרויקטים, כי הגדלנו את רף ההוצאה האפשרית.

גלעד קריב: לא הגעתם לזה, זה בסדר.

גלעד קריב: אבל אני אומר: הדיון הוא מאוד רלוונטי.

גלעד קריב: כשמאריכים ב-18 חודשים הוראת שעה שנוגעת להקצאות של הרשויות המקומיות, אז השאלה: קודם כול איך הגענו למצב שבו רשות שמבחינה סוציואקונומית היא תשע יכולה לקבל כסף לפינוי פסולת אם היא בשטחים, ורשות במצב סוציואקונומי דומה בתוך השטחים הריבוניים לא יכולה?

גלעד קריב: יכול להיות שלא פנו, אבל אנחנו מבינים שבצו האלוף אין הגבלה של אחד עד חמש.

גלעד קריב: וזה קצת מוזר.

גלעד קריב: אם צו האלוף מחיל את הוראות החוק על יהודה ושומרון, על הרשויות המקומיות, אז תעשו cut and paste.

גלעד קריב: אז שרשויות ביהודה ושומרון שהן אחד עד חמש, אני חושב שלמשל עמנואל, אם אני לא טועה, היא בתוך מדרג הזה.

גלעד קריב: בסדר, אז שתגיש בקשה לקופה של איו"ש.

גלעד קריב: אבל אם יש רשות מקומית שהיא במדרג שמונה, אין סיבה שהיא תגיש ותקבל מענק.

גלעד קריב: אז זה כן רלוונטי, ואפילו ביקשנו התייחסות לזה בדיון הקודם.

נטע דרורי: אני רק רוצה לחזור אחורה למה שאמרה חברת הכנסת לסקי: ההחלטה לגבי ההרחבה של המטרות של קרן הניקיון באיו"ש היא החלטה של תחיקת הביטחון, לא החלטה שלנו - - -

גלעד קריב: לא, חברים, זה ברור שזו לא סמכות שלכם.

גלעד קריב: אבל בואו לא נעצום עיניים.

גלעד קריב: בסופו של דבר אתם מנהלים את הקופה הזאת.

גבי לסקי: לא, אם הוא מעתיק את החוק - - -

גלעד קריב: לא, זו שאלה שצריך להפנות לאלוף.

גבי לסקי: תקנות איכות הסביבה זה העתק מהחוק הישראלי.

גבי לסקי: אז אם זה העתק, זה לא יכול להיות שסוציואקונומי פוגעים רק בשטח הריבוני ולא בשטחים.

גלעד קריב: כן, ברור.

נטע דרורי: אני כן רוצה לחדד, שבפירוש כאשר נעשית החלה של חקיקה ישראלית דרך התקנון, תמיד נעשות התאמות למצב באיו"ש, גם בגלל שיש - - -

גבי לסקי: זה לא החלה, זה העתקה.

גבי לסקי: אנחנו לא מחילים את החוק הישראלי בשטחים, זו העתקה.

גלעד קריב: חברים, בואו, אנחנו לא נפתור אותה כאן.

גלית כהן: זו סוגיה ברורה.

גלית כהן: ולא התכוונתי שזה לא רלוונטי – זה רלוונטי.

גלעד קריב: חברים, אנחנו מעבירים את הסוגיה הזאת, ומבקשים את תשומת לב המשרד והשרה.

גלעד קריב: גם כשעושים התאמות, צריך לשאול למה עשו את ההתאמות הספציפיות, וחזקה שהנהגת המשרד תבחן את העניין.

גלעד קריב: אני מסכים עם העמדה שלא על זה צריך להקים ולהפיל את השאלה אם מאריכים את הוראת השעה, אבל זה בדיוק חלק מהפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: יש פה את הסוגיה של ההחרגה הזאת או ההרחבה של הרשויות, וגם אין מה לעשות, השאלה ששיתוף המשאבים לא יכול להיות רק בצד אחד של המאזן.

גלעד קריב: כרגע זה לא רלוונטי, כי אתם אומרים שאין דיפוזיית כסף.

גלעד קריב: אז אולי זה דווקא הרגע המתאים לתקן את זה.

גלעד קריב: ובטח זה צריך להיות בפרוצדורה מיוחדת, אם מעבירים כסף מקופה לקופה.

גלעד קריב: אבל אני כן רק רוצה לומר שני עניינים, לפני שנקריא את סעיף החוק: אחד, גם על פי הנתונים שאתם שלחתם על 2020, רף ההשקעה במטרות הנוספות עומד כרגע על 15%.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שהייתה עמדה של מרכז השלטון המקומי, שאני, חייב לומר, קצת הסתייגתי ממנה, כי קולן של הרשויות המוחלשות לא נשמע בדיון הקודם, שאמרו: אם ממילא לא מתקרבים אפילו ל-25%, אז למה להישאר עם ה-35%?

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם: דעתי שונה, כי לא שמענו את דעתן של הרשויות המוחלשות.

גלעד קריב: וזה שהמשרד להגנת הסביבה לא ניצל את היכולת הזו לא אומר שאי-אפשר לנצל אותה לעתיד.

גלעד קריב: ובעיניי דווקא לגיטימי שאם הוסיפו למטרות הנוספות עוד רובריקה בהוראת השעה, אז מגדילים את התקורה.

גלעד קריב: לא צריך לפגוע בפעולות של חינוך והסברה ואסבסט כי החלטנו שגם המטרה של הרשויות המקומיות היא חשובה.

גלעד קריב: אבל הנתון הזה שגם ב-2020 אנחנו על 15% ביצוע, אני גם אותו שם לפתחכם.

גלית כהן: זו סוגיה סופר חשובה, מה שאתה מעלה כאן, חבר הכנסת.

גלית כהן: ואני חושבת שאחד הדברים המרכזיים שהשרה שמה לנגד עיניה זה באמת לראות את אותם סקטורים, זה ממש קבוצות של רשויות מקומיות מוחלשות, לעשות להן מסלולים מיוחדים להן והחלטות מיוחדות להן, כי להתמודד יחד עם כל שאר הרשויות באותם כלים זה פשוט לא עובד, זה נכשל פעם אחרי פעם.

גלית כהן: הם פשוט לא מסוגלים.

גלעד קריב: זאת אומרת, הן לא פונות אליכם, צריך פה משהו יותר פרואקטיבי.

גלית כהן: בדיוק.

גלעד קריב: אני רק מציע שתשנו בדוחות את הרובריקה ממגזרים למוחלשים לביטוי קצת יותר – רשויות מועדפות – יש ביטויים פוזיטיביים.

גלית כהן: אז יש לנו כבר התחלה של עבודה, שאנחנו עושים עכשיו ב-923 עם הרשויות הערביות.

גלית כהן: חלק מהסיפור של ההרחבה של העבודה שלנו מול האשכולות זה גם חלק מהעניין.

גלית כהן: זאת אומרת, אסטרטגיית עבודה אחרת, כדי באמת להרחיב את היכולת של הרשויות ליהנות יותר ממה שאפשר.

גלעד קריב: מצוין.

גלעד קריב: בשלושת הדוחות שהצגתם לפנינו, מה שעלה זה שאנחנו לא קרובים למימוש הפוטנציאל, ודווקא יש פה כלי נהדר של המשרד.

גלעד קריב: נמצא איתנו רמ"ט השרה, אז הוא גם יתייחס לעניין הזה.

גלעד קריב: ואני גם כבר מראש אבקש התייחסות לסוגיית התמיכה של המשרד בארגוני החברה, זו סוגיה שנידונה פה במפגש הקודם.

דרור מורג: תודה, היושב-ראש.

דרור מורג: כבוד גדול לדבר בוועדה שאתה היושב-ראש שלה אחרי כל הדברים הללו.

גלעד קריב: תודה, חברי.

דרור מורג: קודם כול ההערות בנושא של איו"ש הן הערות חשובות, ובטח השרה לומדת אותן ותיקח אותן לתשומת ליבה.

דרור מורג: נקיים על זה באמת דיון עקרוני.

דרור מורג: יש פה עיקרון של שוויון, שצריך להיות ברור.

דרור מורג: אני אגיד ככה: הבקשה להארכה באמת מגיעה מהמקום, אפרופו לנצל את המטרות הנוספות, מתוך ראייה שאנחנו רוצים להשקיע גם בחלק של אותן מטרות חינוכיות נוספות.

דרור מורג: כמו שאנחנו מדברים על התוכנית הגדולה, שהשרה הציגה לחברה הערבית, יש שם גם חלק משמעותי שעוסק בחינוך, הסברה, עידוד מנהיגות מקומית וכו'.

דרור מורג: מה שאני חושב שצריך להבין, כשמתסכלים רגע על הקרן הזאת, זה שבתקופת השרה הקודמת המשרד הוביל אסטרטגיה עד 2030.

דרור מורג: השרה הנוכחית החליטה, מתוך ראייה מקצועית נכונה, לאמץ את האסטרטגיה של המשרד ולא להתחיל עבודה מאפס, כמו שנוהגים לפעמים לעשות במשרדים.

דרור מורג: האסטרטגיה היא טובה.

דרור מורג: וכשמסתכלים עד 2030, צריך להבין שרוב הכסף באותה תוכנית אסטרטגית, שאפשר אולי להציג אותה, בעצם מנצל את רוב משאבי הקרן עד 2030.

דרור מורג: ואם התוכנית אכן תצליח, כמו שאנחנו מקווים, גם לא יהיה הרבה כסף אחרי זה בקרן, כי לא תהיה הרבה הטמנה.

דרור מורג: זה כל הרעיון בסוף.

דרור מורג: לכן כשאנחנו מסתכלים, האם קיים כסף פנוי להגיע ל-35% וכו' וכו', כשמסתכלים בראייה עשר-שנתית, הכסף הולך למטרות המרכזיות שלו, ולא נוכל להגיע לאותם 35%.

דרור מורג: אנחנו רוצים להגיע לכמות מפעלים, גם בחברה הערבית אגב, לכמות מפעלים גדולה של הפרדה, מחזור וכו' וכו'.

גלעד קריב: ברור.

דרור מורג: אז זאת המטרה.

דרור מורג: ביחס להשקעה בחברה האזרחית – זו בהחלט מטרה ששמנו לנגד עינינו.

דרור מורג: אנחנו עובדים כרגע גם לעגן את הנושא מול האוצר בדיוני התקציב לשבוע הבא, שיהיה כן סכום משמעותי בבסיס התקציב.

דרור מורג: אני מקווה שנצליח, כי אנחנו חושבים שזה נושא שחשוב שיהיה בבסיס התקציב ולא רק מהקרן.

דרור מורג: אני אגיד, שגם אנחנו מסתכלים על כל החברה האזרחית או על כל ארגוני החברה האזרחית, גם ארגונים ירוקים, גם תנועות נוער, גם ארגוני נוער, גם עמותות.

דרור מורג: יש המון המון גופים שיש להם רצון ויכולת לעסוק בחינוך ובהסברה, וגם בהם אנחנו רואים יעד אסטרטגי.

דרור מורג: אני חושב שאנחנו צריכים ביחד לפעול להגדיל את ההשקעה בכלל ארגוני החברה האזרחית.

גלעד קריב: אני רק בהקשר הזה רוצה לומר, שמתוך עיון במטרות הקרן – עוד פעם, לא נדון בזה כמובן, לא כאן ולא עכשיו – אבל הסוגיה הזו של הרחבת המטרה שעוסקת בחינוך והסברה גם לתחום של מחקר וקידום מדיניות, זה בעיניי דבר ראוי.

גלעד קריב: אני מקווה שהשרה תשקול את זה.

גלעד קריב: בסופו של דבר יש לחברה האזרחית, בייחוד בתחומים הסביבתיים, גם תפקיד לא רק בחינוך והסברה, אלא גם ביכולת הזו לסייע במחקר, באיתור אתגרים, וגם באיתור מדיניות מומלצת.

גלעד קריב: ויש פה איזשהו צמצום בעיניי של היכולת לפעול עם החברה האזרחית.

גלעד קריב: חבר הכנסת טל.

גלעד קריב: יש לנו אחר כך נציג נוסף מהשלטון המקומי, ואנחנו מקריאים את הסעיף.

גלעד קריב: אז חבר הכנסת טל, בבקשה.

אלון טל: שני דברים: אני רוצה להזכיר לכולנו, שמטרות הקרן התחילו ב-1984 כקרן שמטפלת בבעיה של פסולת ברשות הרבים.

אלון טל: לימים היא התרחבה, ועכשיו באמת יש דגש על מחזור, ואני מברך על זה.

אלון טל: אבל יש גם מטרות נוספות, למשל מניעת מפגעים, למשל קידום חוק חומרים מסוכנים ומניעת הפרת החוק, למשל כל מה שקשור לחופים, ובכלל שמירת הסביבה.

אלון טל: כלומר, היעדים הם מאוד רחבים.

אלון טל: זה לא אמור להיות רק בנושא פסולת בלבד, אני חושב שזה חוטא לכוונת המחוקק.

אלון טל: זו הערה ראשונה.

אלון טל: דבר שני, באמת הייתה לי שיחה עם עוד חברי ועדה על הבעיה של הפסולת ברשות הרבים.

אלון טל: בסופו של דבר, בתור אחד שישב 12 שנה בדירקטוריון קק"ל, שמשקיעה עשרות מיליוני שקלים במהלך השנים בניקיון, ובעצם זה טיפול בסימפטום.

אלון טל: ויש פה בעיה חינוכית בסיסית, ואנחנו כל הזמן עוסקים בסימפטום ולא בבעיה עצמה.

אלון טל: ולכן כדי לעשות את זה אנחנו צריכים לחשוב, למי בעצם יש את היכולת לחולל את השינוי.

אלון טל: אני מברך על זה שהתחלתם לתת כסף.

אלון טל: אני חושב שיחסית להיקף הקרן יש עוד מקום, ואני שמח שאנחנו נמשיך את הדיון, אולי נגיע להבנה, כדי שביחד נוכל.

אלון טל: אני בטוח שהשרה הזאת, שמבינה היטב, ואני חושב שצמחה במידה מסוימת מתוך החברה האזרחית, תרצה לחזק, ואני חושב שנמצא את הנוסח הנכון.

אלון טל: אני יודע שראשי הקואליציה בעד והסיעות השונות, ואני חושב שנוכל להגיע למשהו שתהיה ברכה, שיסייע לכם איפה שהמשרד יכול, אבל לתת קצת איפה שהחברה האזרחית יכולה לתרום את חלקה.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: סגן ראש עיריית נס ציונה, חברנו נאור ירושלמי, נמצא איתנו בזום.

גלעד קריב: נאור, מראשי התנועה הסביבתית, כן, בבקשה.

נאור ירושלמי: שלום לכם, אני מכהן כסגן ראש עיריית נס ציונה.

נאור ירושלמי: מתוקף תפקידי אני חבר בוועדת איכות הסביבה של מרכז השלטון המקומי, ואני נמצא כאן בכובע הזה, כמייצג את עמדת מרכז השלטון המקומי.

נאור ירושלמי: חשוב לי להדגיש את זה, יש לי עמדות אישיות בחלק מהנושאים שעל סדר-היום, אבל כאן אני מייצג את המרכז.

נאור ירושלמי: אני רוצה להקדים ולהגיד, זאת פעם ראשונה שאני מופיע כאן אצלכם, אז אני גם מברך את יושב-ראש הוועדה וגם את נציגי המשרד, על כל השינויים החיוביים שאנחנו רואים בתקופה האחרונה.

נאור ירושלמי: על המינויים החדשים – ברכה לכולם והרבה מאוד הצלחה.

נאור ירושלמי: ולעניין עצמו, שוב, בכובע של מרכז השלטון המקומי, אני רוצה להגיד, שהמרכז התנגד להצעה שנמצאת על סדר-היום כאן.

נאור ירושלמי: אני אנמק בארבע נקודות מאוד מאוד קצרות.

נאור ירושלמי: ראשית, המטרה לפי חוק שמירת הניקיון של קרן הניקיון, של כספי היטל ההטמנה שנכנסים לקרן הניקיון, זה, אני מצטט: לפיתוח, הקמה וייעול של אמצעים חלופיים להטמנת פסולת, שפגיעתם בסביבה פחותה מזו של ההטמנה.

נאור ירושלמי: כידוע, היום ההטמנה במדינת ישראל היא של כ-80%, אולי טיפה יותר מכלל הפסולת המיוצרת.

נאור ירושלמי: המטרה היא להפחית את זה כמה שיותר, דיבר על זה ראש מטה השרה.

נאור ירושלמי: כמובן שהתוכנית האסטרטגית היא נכונה.

נאור ירושלמי: אנחנו מודאגים שחלק יותר ויותר גדול מהקרן הולך למטרות אחרות, ולא יוכל לשמש למטרה הזאת.

נאור ירושלמי: ככל שזה הולך לכיוון הזה, ואנחנו כבר לפני התיקון נמצאים על 25% שיכולים ללכת למה שמוגדר "מטרות אחרות", והולכים להגדיל את זה ל-35%, אלה מטרות שבוודאי לא מקדמות את הייעוד המקורי של חוק שמירת הניקיון.

נאור ירושלמי: ולכן אנחנו מתנגדים לעניין.

נאור ירושלמי: הנקודה השנייה – ככל שהיקף ההטמנה לא קטן, והוא נגזר מהנקודה הראשונה, הרשויות המקומיות נאלצות להמשיך ולהטמין.

נאור ירושלמי: אבל מכיוון שהכסף של היטל ההטמנה הולך למטרות אחרות, נשאלת השאלה, האם באופן מעשי אנחנו לא הופכים את היטל ההטמנה למס נוסף על הציבור, בנוסף לארנונה, שהולך כאמור לממן מטרות אחרות חשובות ככל שיהיו אבל לא מטרות החוק?

נאור ירושלמי: הנקודה השלישית היא הנקודה של רשויות מועדפות, מוחלשות, נסתפק במה שכתוב בדברי ההסבר, סוציואקונומי אחד עד חמש.

נאור ירושלמי: אכן המטרה הזאת חשובה וראויה, אבל ניתוח שעשתה היחידה הכלכלית של מרכז השלטון המקומי, שנדמה לי שנמצאת כאן גם נציגה שלה, ואם תרצו לשמוע ממנה את הנתונים המפורטים אני חושב שזה יהיה מועיל.

נאור ירושלמי: אבל הניתוח שהם עשו הראה שבשנתיים שלהם יש נתונים, 2019-2018, האחוז שעבר בפועל לרשויות המדורגות בסוציואקונומי אחד עד חמש הוא מאוד מאוד נמוך, מדובר באחוזים בודדים בלבד.

נאור ירושלמי: וכדי להסיר ספק אם אכן הרוב המכריע של הסכום שמיועד ללכת למטרות הנוספות יוקדש לרשויות בסוציואקונומי אחד עד חמש, המרכז לשלטון מקומי יתמוך בשינוי הזה.

נאור ירושלמי: אבל ככל שזה הולך למטרות אחרות ולא לרשויות האלה, המטרה מתפספסת ולא מיושמת, ועל כך אנחנו מצטערים.

נאור ירושלמי: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: חשוב לומר, ששמענו בדיון הקודם גם בהרחבה את עמדת השלטון המקומי.

גלעד קריב: תראו, חברים, אנחנו מסיימים עכשיו את הדיון בהקראה.

גלעד קריב: לחברי הכנסת עומדת כמובן הזכות להגיש הסתייגויות, ואם יהיו חברי כנסת שיגישו הסתייגויות בכיוון גם של השלטון המקומי, בבקשה.

גלעד קריב: אני עדיין עומד על כך, שלצערי בכל ההצגה של מרכז השלטון המקומי לא נשמע קולם של נציגים מתוך הרשויות של אחד עד חמש.

גלעד קריב: גם על כך אפשר לתת את הדעת.

גלעד קריב: ואנחנו כמובן מפה מדרבנים את הנהלת הקרן לממש באמת את היכולת לתמוך ברשויות מקומיות מועדפות או במצב סוציואקונומי נמוך.

גלעד קריב: בסופו של דבר, אם אני אומר ככה בזהירות, סביר להניח שמחקר סביבתי יגלה, שהרשויות המבוססות הן גם אלה שתושביהן מייצרים חלק ניכר מן הפסולת המוטמנת.

גלעד קריב: יש פה, אני חושב, שיקולים של ערבות הדדית.

גלעד קריב: זה לא מס.

גלעד קריב: אבל בסופו של דבר בתחום הסביבה הנזק לא נתחם בגבולה של רשות מסוימת, וזה אינטרס של כולנו שרשויות שאין להן היום את היכולת להתמודד בכלל עם פינוי הפסולת הקיימת, שהפסולת הזאת תמצא את עצמה במקום מוסדר, ולא סותמת ערוצי נחלים ולא מוטמנת באתרים פירטיים.

גלעד קריב: וזה אינטרס של כולנו, רשויות חזקות ורשויות פחות חזקות כאחד.

גלעד קריב: אנחנו נקריא כרגע את נוסח החוק.

גלעד קריב: אני חייב לומר לצורך הפרוטוקול להנהלת הקרן ולמשרד, שככל שממשיכים בכיוונים המדוברים, ראוי גם להעביר את הדברים מהוראת שעה לתיקון בחוק שמירת ניקיון.

גלעד קריב: ככל שהרעיון הזה של הרשויות המקומיות, בפרופורציה תקציבית כזו או אחרת, צריך להיכנס למטרות הקרן, אז הדרך הנכונה מבחינה חקיקתית היא בפעם הבאה בעוד שנה וחצי לא להאריך עוד פעם את הסעיף הזה אלא להביא לחוק הראשי תיקון שמתייחס למטרות.

גלעד קריב: אבל אנחנו כרגע לא רוצים למנוע כמובן את פעולת הקרן החשובה.

גלעד קריב: חשוב לומר, נאור, שאין פה שינוי מול הוראת השעה המקורית של האחוזים.

גלעד קריב: כל מה שיש כאן זה הארכת תוקף ההוראה הקיימת.

גלעד קריב: ה-35% נקבעו בסיבוב הקודם ולא עכשיו.

גלעד קריב: אני חייב לומר, אפילו על פי נתוני הביצוע בפועל אין סיבה טובה להוריד את האחוז הזה, כי הם לא מתקרבים אפילו ל-25%, אז לא נראה לי שיש פה חשש דרמטי לשנה וחצי הקרובות.

גלעד קריב: נקריא את הנוסח.

לירון אדלר מינקה: הצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"א–2021.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אנחנו קובעים עד שעה 16:00 זמן של הגשת הסתייגויות.

גלעד קריב: זו הסתייגות, נכון?

אלון טל: זו הסתייגות.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: היא מוגשת למזכירות הוועדה, יש זמן עד 16:00.

גלעד קריב: אני מציע שככל שאמור להתקיים דיון עם השרה, זה זמן טוב לקיים אותו.

גלעד קריב: מחר אנחנו נבצע את ההנמקות ואת ההצבעה להעברה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: אנא רק תעקבו אחרי סדר-היום, כי יכול להיות שהקואליציה תבקש הכנסת שינויים בסדר הדיונים מחר, אז רק תסתכלו ותתעדכנו.

גלעד קריב: בכל מקרה זה יהיה הנמקה והצבעות, ומי יודע, אולי האופוזיציה תתרצה וחלק מההסתייגויות יימשכו.

גלעד קריב: הדברים שמובאים לפתחה של השרה נאמרו כאן לפרוטוקול, אנחנו בטוחים וסמוכים שהיא תידרש להם.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: תודה לייעוץ המשפטי של ועדת הפנים, היה לנו לכבוד.

גלעד קריב: תענוג.

גלעד קריב: מחר יש עוד רגל.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני נועל את הישיבה.