ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 24, 2021-07-19 11:30

גלעד קריב: שלום, אני פותח את הדיון בהצעת חוק הכניסה לישראל (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"א-2021, מ/1425.

גלעד קריב: אנחנו בדיון בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: נמצאים איתנו צוות הייעוץ המשפטי של ועדת הפנים, כיוון שמקומו הטבעי של החוק הוא ועדת הפנים והגנת הסביבה.

גלעד קריב: בשל אי התנעת פעילותה של ועדת הפנים אנחנו הם אלה שמקיימים את הדיון, מתוך הכרה שיש לנושא הזה חשיבות לאזרחים ולאזרחיות רבים שמצפים למוצא פיה של הממשלה ולמוצא פיה של הכנסת.

גלעד קריב: אני מברך את הממשלה, את משרד פנים, את רשות האוכלוסין וההגירה על הצעת חוק שבסופו של דבר באה להקל עם אלה שנדרשים לליווי של עובד בתחום הסיעודי שהוא מהגר עבודה.

גלעד קריב: הגיעו לפתחנו לא מעט התייחסויות ענייניות מצד אוכלוסיות שמטופלות על ידי אותם עובדים בתחום הסיעוד, מצד ארגונים יציגים, מצד חברי כנסת שמכירים היטב את הנושא, מצד הייעוץ המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: בעיניי, מכיוון שלא מדובר בתקנות אלא בהצעת חוק, יהיה כאן דיון בהסתייגויות, נבחן כוועדה את המקומות שבהם אולי צריך ללכת צעד נוסף קדימה.

גלעד קריב: מכיוון שחלקנו כאן אנשי הקואליציה, הדברים ייעשו מתוך התדיינות עם השרה המופקדת על התחום, עם הגורמים האחרים בתוך הממשלה שאמונים על העניין, והלוואי ונצליח לגבש הסכמות מיטיבות על דעת כל השותפים לקונצרט.

גלעד קריב: כמנהגנו כאן בוועדה מי שיפתח זה היועץ המשפטי, עו"ד תומר רוזנר, שיציג את המסגרת הנורמטיבית לטובת חברות וחברי הכנסת, במה אנחנו בעצם עוסקים.

גלעד קריב: את פרטי ההסדר עצמו יציגו נציגי הרשות.

גלעד קריב: עורך הדין רוזנר, בבקשה.

תומר רוזנר: חוק הכניסה לישראל עוסק בהסדרת הכניסה והישיבה של מי שאינם אזרחים לישראל, בין היתר בהיתרי ישיבה בישראל של עובדים זרים.

תומר רוזנר: עובדים זרים זכאים להיכנס לישראל לתקופה של חמש שנים ושלושה חודשים למטרות ספציפיות, אם זה לעסוק בסיעוד, בנייה וכו'.

תומר רוזנר: לגבי עובדים זרים המטפלים במטופלים סיעודיים נקבע הסדר שהוא הסדר יוצא דופן לעומת שאר העובדים המועסקים בישראל, כאשר גם שם הכלל הבסיסי הוא שאפשר לעבוד בישראל חמש שנים ושלושה חודשים, אלא אם כן אותו עובד ממשיך לטפל באותו מטופל סיעודי גם לאחר תום אותן חמש שנים ושלושה חודשים ואז הוא יכול להמשיך לטפל בו בתנאים מסוימים ככל שהדבר נדרש וללא הגבלת זמן.

תומר רוזנר: עובדים זרים שהשלימו את מכסת השהייה המותרת או חדלו לטפל במטופל סיעודי שבו טיפלו עד כה, יכולים להישאר בישראל אם הם מקבלים אישור של ועדת חריגים הומניטרית שנקודת המבט שלה היא נקודת המבט של המטופל.

תומר רוזנר: בוחנת אותה ועדה את האפשרות של העובד הזר לסייע לאותו מטופל, ויכולה היא להתיר לאותו עובד זר להמשיך ולשהות בישראל למרות שחלפו אותן חמש שנים ושלושה חודשים.

תומר רוזנר: החוק קובע שני מסלולים לוועדה ההומניטרית.

תומר רוזנר: מסלול אחד מיועד לעובדים זרים ששוהים עד 13 שנים שיכולים להגיש בקשות לטפל במטופלים סיעודיים שנמנים על אוכלוסיות מיוחדות של נכים קשים שטרם הגיעו לגיל הפרישה.

תומר רוזנר: אם הוועדה ההומניטרית מגיעה למסקנה שיש הצדקה להתיר את הדבר הזה, היא יכולה להתיר לאותם עובדים זרים להמשיך לשהות בישראל לצורך טיפול באותם מטופלים.

תומר רוזנר: כמובן שאם נוצר "שידוך" בין המטופל לעובד, העובד יכול להמשיך להיות עם אותו מטופל לכל אורך חייו של המטופל ככל שצריך.

תומר רוזנר: המסלול השני הוא מסלול למטופלים שלא עונים על הקריטריונים המיוחדים כפי שתיארתי לעיל, ואז יש שורה של קריטריונים שהעובדים הזרים צריכים לעמוד בהם, בין היתר שהם לא שוהים בארץ יותר מ-8 שנים.

תומר רוזנר: אם הוועדה ההומניטרית משתכנעת שיש הצדקה לעניין, היא יכולה להתיר את המשך העסקתם.

משה נקש: הוועדה ההומניטרית, במקרים שהיא מוצאת לנכון לאשר, ממליצה, והשרה היא הגורם שמאשר.

תומר רוזנר: במסגרת החוק גם נקבעה חובה לשר הפנים לקבוע מכסה של עובדים זרים, מכסה שנתית של עובדים זרים שהעסקתם תאושר במסגרת החריג ההומניטרי, וכן נקבעו מגבלות גיאוגרפיות להעסקתם של העובדים הזרים בתחום הסיעוד שבהם אנחנו לא נוגעים במסגרת הצעת החוק הזאת.

תומר רוזנר: על פי המוצע בהצעת החוק, שמוצעת כהוראת שעה בעקבות הקשיים שהתעוררו להשגת מטפלים שהם עובדים זרים למטופלים סיעודיים בתקופת הקורונה, רשות האוכלוסין החל ממרץ 2020 פרסמה מדיניות אי אכיפה שבה היא קבעה שהיא לא תאכוף את הרחקתם של עובדים זרים שאינם עומדים בקריטריונים למרות שהסתיימה העסקתם בישראל.

תומר רוזנר: מתוך הכרה בקשיים של מטופלים להשיג עובדים זרים חדשים ומתוך הרצון להקל, מידי תקופה פרסמה הרשות את דבר אי אכיפת הוראות ההרחקה.

שלמה מור יוסף: זה לא אי אכיפה, זה מתן תקופת היערכות.

תומר רוזנר: נכון, רשות האוכלוסין האריכה מעת לעת את תקופת ההיערכות של אותם עובדים זרים לצורך יציאתם מן הארץ, זאת מתוך ידיעה, אני מניח, שהמטפלים לא יישארו בביתם אלא יטפלו במטופלים אחרים למרות שהדבר אסור.

אורי מקלב: באיזה מקרים?

תומר רוזנר: למטפל שהיה צריך לצאת מן הארץ רשות האוכלוסין העניקה תקופת היערכות לצורך יציאתו מהארץ.

תומר רוזנר: מכיוון שמדובר בתקופה שנמשכת חודשים לא מעטים, יש להניח שהוא לא ישב באבטלה והוא כנראה טיפל במטופל אחר או עשה דברים שהם לא קשורים לטיפול במטופלים סיעודיים.

תומר רוזנר: זאת תקופת ההיערכות שניתנה.

תומר רוזנר: מוצעת כאן הצעת חוק שנועדה לקבוע הוראת שעה לתקופה של שלושה חודשים.

תומר רוזנר: במהלך שלושת החודשים מטפלים של מטופלים סיעודיים שניתן לגביהם צו הרחקה על ידי בית הדין לעררים או על ידי בית משפט והם לא מועסקים בארץ יותר מ-13 שנה, יוכלו להגיש בקשה לוועדת חריגים.

תומר רוזנר: ועדת החריגים תהיה מומלצת להמליץ על אישור בקשתם גם אם הם לא עומדים בשאר התנאים שנקבעו בהסדרים האחרים לצורך הכשרת שהייתם בארץ.

תומר רוזנר: ההסדר המקורי, ההסדר שנקבע בחוק לפני כשלוש שנים לגבי החריג ההומניטרי בשני המסלולים שתיארתי קודם, תלוי ועומדת נגדו עתירה לבית המשפט הגבוה לצדק שנדונה לאחרונה בהרכב של שבעה שופטים, מתוך טענה שהוא הסדר שיש בו בעיות חוקתיות שלא קשורות לנושא שאנחנו דנים בו כאן.

גלעד קריב: אני מבקש, נציגי רשות האוכלוסין וההגירה, שתציגו את תפיסתכם לגבי הצעת החוק.

גלעד קריב: תתייחסו לפרטים שונים שאתם חושבים שיש מקום להבהרה מעבר לסקירת היועמ"ש של הוועדה.

שלמה מור יוסף: אנחנו נמצאים בתקופת הקורונה מינואר שנה שעברה.

שלמה מור יוסף: בכל פעילויות רשות האוכלוסין וההגירה, אם זה במעברי הגבול, אם זה עובדים זרים, אם זה אשרות של אנשים שנמצאים פה לתקופות קצובות, מצאנו את עצמנו נאלצים או מחויבים להיערכות חדשה, ולכן לכל מי שהייתה אשרה בנושאים שונים נתנו הארכות אוטומטיות קצובות בזמן.

שלמה מור יוסף: במסגרת הספציפית של העובדים הזרים בתחום הסיעוד מצאנו את עצמנו נמצאים במצב שהכניסה לארץ הוגבלה והיו אנשים שהזדקקו לעזרה של עובד זר.

שלמה מור יוסף: זה הפך להיות צורך שהוא חלק מההוויה הישראלית.

שלמה מור יוסף: מכיוון שמצד אחד היה צורך, מצד שני היה חוסר בעובדים בתקופה ההיא, אמרנו, אוקי, למרות שהאנשים ששוהים פה הם שוהים לא כחוק, אנחנו בתקופה הספציפית הזאת, אם הם רוצים ומעוניינים לעסוק בסיעוד ויפנו אלינו, נאשר את העסקה שלהם לשלושה חודשים.

שלמה מור יוסף: זה התחיל במרץ 2020, וכל שלושה חודשים הוספנו שלושה חודשים נוספים.

שלמה מור יוסף: הארכה הסתיימה ב-30.6.

שלמה מור יוסף: כל האנשים האלה בשלב זה הם שוהים בלתי חוקיים.

שלמה מור יוסף: חשבנו שיש מקום לצאת מהמסגרת הכללית של החוק שהיא נוקשה, היא לא כמו בחקלאות ובבניין, לגבי כמה זמן הם שוהים בארץ, לגבי כמה זמן הם בין מעסיק למעסיק, לגבי כמה זמן הם לא עוסקים בסיעוד.

שלמה מור יוסף: החלטנו להוריד את כל המגבלות האלו ולהגיד, אוקי, מכיוון שהאנשים האלה עוסקים, הם מטפלים כבר חצי שנה באדם ספציפי, אנחנו נאפשר להם להישאר פה אם הם מעוניינים והמעסיק שלהם מעוניין, אבל נאפשר להם להישאר פה רק עם אותו מעסיק.

שלמה מור יוסף: זאת אומרת, אנחנו לא אומרים להם: רבותיי, אתם עכשיו עובדים חוקיים במדינת ישראל, אלא אנחנו אומרים להם שאם הם רוצים להישאר והאדם שהם מטפלים בו מעוניין שהם ימשיכו לטפל בו, הם יכולים להמשיך לטפל בו.

שלמה מור יוסף: הציג קודם היועץ המשפטי שעובד זר יכול להישאר עם המעסיק שלו, עם המטופל שלו מעבר לחמש שנים.

שלמה מור יוסף: זה נכון רק אם הוא טיפל בו לפחות שנה, לא בכל מקרה.

שלמה מור יוסף: אם הוא טיפל בו יום, הוא לא יכול להישאר איתו הלאה.

שלמה מור יוסף: אמרנו שלא נלך לשנה, זה רחוק מידי, אלא לחצי שנה.

שלמה מור יוסף: אם הוא טיפל בו חצי שנה ורוצה להמשיך לעסוק בסיעוד, נאפשר לו לקבל את הארכה.

שלמה מור יוסף: זאת הייתה היוזמה של החוק.

שלמה מור יוסף: השרה שקד הייתה מעורבת, השרה לשוויון חברתי הייתה מעורבת ברעיון הזה.

שלמה מור יוסף: זה החוק שהגשנו עוד לפני שפג התוקף.

שלמה מור יוסף: בינתיים התוקף של הארכה פג.

שלמה מור יוסף: כמובן שאנחנו לא עושים שום דבר בשלב הזה לכאן או לכאן.

שלמה מור יוסף: אנחנו מעוניינים שהתיקון הזה יעבור כמה שיותר מהר, כדי שנוכל לאפשר להם לקבל את האישור הפורמאלי לטפל במטופלים שלהם, אם זה קשישים ואם זה נכים.

שלמה מור יוסף: זה היה הרציונל של החוק.

שלמה מור יוסף: אלה שני הזרועות שלו.

שלמה מור יוסף: דבר אחד הצמדנו לחוק המקורי, וזה שזה יהיה נכון רק לגבי מי שפנה כשהוא היה פחות מ-13 שנה בארץ.

שלמה מור יוסף: בחקיקה המרכזית יש 8 שנים ו-13 שנים.

שלמה מור יוסף: 8 שנים לקשישים, 13 שנים לנכים קשים.

שלמה מור יוסף: אמרנו, אוקי, נוותר על ה-8 שנים, נלך רק על הרף העליון כך שכל מי שהגיש ונמצא פחות מ-13 שנים יתאפשר לו להפוך למטפל חוקי בהתאם לתיקון הספציפי הזה.

גלעד קריב: הנושא הזה הוא נושא שעוסק בליבת הזכויות של אנשים שנמצאים במצב סיעודי, הוא נוגע לאיכות החיים ולזכויות היסוד של הרבה מאוד אזרחים ישראליים.

גלעד קריב: היכולת לנהל אורח חיים עצמאי ככל שניתן גם כשאתה נמצא במצב סיעודי זאת זכות יסוד.

גלעד קריב: זאת נגזרת ישירה של הזכות המוגנת של כבוד האדם.

גלעד קריב: זאת נקודת המוצא של הדיון הזה.

גלעד קריב: אולי טוב לרגע שהדברים הגיעו לוועדת חוקה, כי מדובר כאן בזכות יסוד חוקתית.

גלעד קריב: הזכות לחיים בכבוד זו הזווית שבה אנחנו דנים.

גלעד קריב: לא יתקיימו פה דיונים חפוזים, דברים יידונו וילובנו.

גלעד קריב: הוגשו גם ממילא המון הסתייגויות, לכן הדיון היום לא יכול להסתיים בהצבעה.

אורי מקלב: על מה הוועדה ההומניטרית כן תדון?

אורי מקלב: באיזה מקרים היא כן תדון, או שהיא עכשיו שלושה חודשים לא דנה בשום דבר?

שלמה מור יוסף: הוועדה ההומניטרית פעילה כל הזמן.

שלמה מור יוסף: אלה מקרים מחוץ לוועדה ההומניטרית.

שלמה מור יוסף: אלה מקרים שלא עומדים בתנאי הסף של הוועדה ההומניטרית, הם לא היו מגיעים לדיון בוועדה ההומניטרית.

גלעד קריב: פרופ' מור יוסף, ציינת שהוראת הארכה פגה בסוף חודש יוני ואם אנחנו מאשרים את החוק כפי שהוא אז בן רגע אנחנו מכריזים שכל אותם אלה שמעסיקים עוברים עבירה על פי הדין הישראלי.

גלעד קריב: אני בטוח שאנשים ישבו ולא ידעו אם כן יוארך, לא יוארך.

גלעד קריב: לא שמענו מכם אמירה לגבי זמן התארגנות לאותם אנשים שכרגע מי שמסייע להם בחיי היום יום הם אותם עובדים ששוהים כאן באופן לא חוקי.

גלעד קריב: לא קיבלנו מכם מספרים.

גלעד קריב: אני מצפה לקבל מספרים.

גלעד קריב: אני מצפה לשמוע בכמה אזרחים ישראלים אנחנו מדברים שהוגשה בגינם בקשה, דהיינו שהחוק הזה מטפל בהם.

גלעד קריב: אני בטוח שלרשות האוכלוסין יש גם הערכה כמה אזרחים נמצאים במצב שהחוק לא מכסה.

גבי לסקי: מדברים פה על מי שהגיש את הבקשה שלו עד 30 בדצמבר 2020.

גבי לסקי: אנחנו עכשיו כבר ביולי.

גבי לסקי: יש אנשים שאפילו אם הם הגישו בקשה כדין הם לא נכללים בתוך החקיקה.

גבי לסקי: למה אם אנחנו דנים בחקיקה אנחנו עוצרים - - ?

גלעד קריב: אני יודע שפרופ' מור יוסף מתכוון להתייחס לשאלת המועד.

גלעד קריב: שאלת המועד הקובע היא השאלה החשובה, אבל ישנן עוד הרבה שאלות.

אורי מקלב: היום יש מגבלות?

גלעד קריב: בוודאי.

אורי מקלב: ממדינות מסוימות?

שלמה מור יוסף: יש במדינת ישראל, וזה משתנה כל יום, כ-55,000 עובדים זרים חוקיים בתחום הסיעוד.

שלמה מור יוסף: זה סדר הגודל של העסקה הזאת.

שלמה מור יוסף: כל שנה מגיעים למדינת ישראל בסביבות 7,500, 8000 עובדים זרים חדשים.

גלעד קריב: בתחום הסיעוד?

שלמה מור יוסף: בתחום הסיעוד, וכמובן גם יוצאים.

שלמה מור יוסף: עד עכשיו נכנסו כ-3,500 עובדים זרים.

שלמה מור יוסף: אנחנו צופים שנגיע לאותם 7,500,8,000 גם השנה הזאת.

גלעד קריב: גם אם ייסגרו השמיים?

שלמה מור יוסף: תראו, מה יקרה ומי יסגור את השמיים אנחנו לא יודעים.

שלמה מור יוסף: אני יכול לדבר על מה שקורה היום.

שלמה מור יוסף: העובדים הזרים מגיעים היום מארבע מדינות מרכזיות, שזה הפליפינים, הודו, אוזבקיסטן ומולדובה.

גלעד קריב: יש הגעה מהודו ומאוזבקיסטן?

גלעד קריב: כי אני בכובעי כאן אסרתי כניסה.

שלמה מור יוסף: בגלל הזכות הבסיסית של אדם שיהיה לו מטפל, כמו שהיושב-ראש הציג, ישבנו עם משרד הבריאות והגענו איתם להסדרים איך האנשים יגיעו, להיכן הם יגיעו, איזה בדיקות הם יעשו, באיזה בידוד הם יהיו.

שלמה מור יוסף: גם מהודו וגם מאוזבקיסטן יש סידורים.

שלמה מור יוסף: גם מהודו וגם מאוזבקיסטן מגיעים במסגרת מאוד מפוקחת.

שלמה מור יוסף: הצפי שלנו הוא שכמות האנשים שייכנסו תהיה פחות או יותר כמו כל שנה, אולי מעט פחות.

שלמה מור יוסף: החקיקה הזאת שמוסיפה למעגל המטפלים סדר גודל של עוד 1,000,1,500 מטפלים, היא בהחלט תוספת משמעותית ביותר בתנאים האלה.

שלמה מור יוסף: היא באה לפצות על הפער ולענות על הצורך של הקשר בין המטופל למטפל.

גלעד קריב: בכמה ישראלים מדובר שהוגשו בגין העובדים שלהם בקשות שעומדות כרגע בקריטריונים של החקיקה שאתם מבקשים שנאשר?

משה נקש: כ-1,500 אנשים.

משה נקש: מדובר בכאלה שגם נדחו על הסף בוועדה, בדיון בוועדה, וגם ניהלו הליכים משפטיים ועומדים בתנאים שהחוק נוגע אליהם.

גלעד קריב: יש לכם את המספר המדויק?

משה נקש: כן.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל אותו.

גבי לסקי: כמה נותרים ללא הסדר?

גבי לסקי: הנתון הזה טוב, אבל כמה אנשים נותרים ללא העזרה שהם קיבלו עד עכשיו?

גבי לסקי: זה שהם צריכים לקבל מישהו חדש זו פגיעה באיכות החיים.

גבי לסקי: כל פעם שהם צריכים להתרגל למישהו אחר זו פגיעה.

גלעד קריב: פה יש רק הארכה.

גלעד קריב: אני אבקש לקבל את הנתון המדויק לגבי מספר האזרחים שהחוק הזה במתכונתו הנוכחית חל עליהם.

גלעד קריב: האם ישנה הערכה כמה ישראלים מעסיקים כרגע עובדים בתחום הסיעוד ששוהים ללא היתר ובעקבות החוק הזה יצטרכו לצאת?

ענבל משש: אם לא הוגשה בקשה אנחנו לא יכולים לדעת במי מדובר.

ענבל משש: אנחנו יודעים רק על אלה שפנו אלינו והגישו בקשה.

גלעד קריב: האם אין הערכה?

משה נקש: יש לנו נתון לגבי כמה הגישו בקשה מינואר 2021 עד יוני 2021, שעליהם זה לא יחול.

משה נקש: מדובר בסביבות 540 אנשים שנדחו על הסף בוועדה.

גלעד קריב: זאת אומרת, קיבלתם כ-540 בקשות נוספות שכרגע לא תיתפסנה ברשת שאתם פורסים כאן.

גלעד קריב: אין לכם הערכה מחקרית לגבי אוכלוסייה שלא הגישה?

משה נקש: לא.

שלמה מור יוסף: אין לאף אחד.

גלעד קריב: אני לא יודע אם אין לאף אחד.

גלעד קריב: אולי יש פה גוף שיטען אחרת.

גלעד קריב: לרשות האוכלוסין וההגירה אין הערכה כזאת.

גלעד קריב: שירי לב רן לביא, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, בבקשה.

רן לביא: אני נמצאת כאן תחת הכובע של זרוע העבודה, לא של זרוע הרווחה.

רן לביא: מאחר ובענף הסיעוד אין מכסות, אז לזרוע העבודה אין איזה שהוא אינפוט מיוחד לתת לגבי ההצעה הזאת ואנחנו רק נבקש שתהיה הקפדה על כך שתהיה רציפות בזכויות העבודה של העובדים.

גלעד קריב: מרגע המעבר לתקופה של שהייה בלתי חוקית שלא מוסדרת בחקיקה.

רן לביא: יחסי העבודה ממשיכים.

גלעד קריב: מכיוון שאתם הגוף הממונה על העניין, התשובה צריכה להגיע מכם.

גלעד קריב: האם למיטב ידיעת

גלעד קריב: כם קיימת כאן איזו שהיא סכנה לפגיעה ברצף של זכויות העבודה?

רן לביא: המצב הזה עלול לקרות.

רן לביא: חברות הסיעוד שמפקידות בחשבון הפיקדון שמנוהל על ידי רשות ההגירה והאוכלוסין, לא יכולות להפקיד בחשבון הפיקדון את הכספים בתקופה שבה עובדים שהו באופן לא חוקי.

רן לביא: ככל שהייתה מניעה מלהפקיד בחשבון הפיקדון יכולה הייתה להיווצר פגיעה בזכויות העובדים.

גלעד קריב: תודה על העלאת הנושא.

גלעד קריב: התפיסה שלנו היא ששולחן הוועדה הוא לא השולחן להתדיינות בין משרדי הממשלה.

גלעד קריב: הדיון בין זרוע ממשלתית אחת לשנייה קורה לפני שהדיון פה מתקיים.

גלעד קריב: את מעלה נקודה חשובה.

גלעד קריב: אנחנו מצפים לקבל מכם את האמירה שאין פה בעיה.

גלעד קריב: נציגת משרד המשפטים, בבקשה.

לינא סאלם: רשות האוכלוסין פעלה איתנו בתיאום.

לינא סאלם: נקודת המוצא בהצעת החוק הזאת היא שלשרת הפנים יש שיקול דעת בכל מה שנוגע למתן אשרות שהייה בישראל.

לינא סאלם: ההצעה הזאת מיטיבה עם האוכלוסייה שהיה צריך להיות כנגדה צווי הרחקה.

לינא סאלם: בעצם זה שכבוד השרה החליטה להרחיב את היריעה ולאפשר ל-1,800 אנשים לקבל אשרות נוספות אנחנו לא רואים מניעה משפטית.

לינא סאלם: רשות האוכלוסין פעלה איתנו בתיאום.

גלעד קריב: אנחנו בוועדה לא עושים חגיגה מיוחדת מזה שהממשלה מגישה הצעת חוק מטיבה.

גלעד קריב: זה לא נראה בעינינו רגע דרמטי לציון שהממשלה מטיבה עם אזרחיה.

גלעד קריב: רוב הצעות החוק שהממשלה מגישה צריכות להיטיב עם האזרחים.

גלעד קריב: אנחנו שמחים שיש הצעת חוק מטיבה, אבל זה לא גורם לנו לחשוב שאנחנו צריכים לפקח על זה פחות כי זאת הצעה מיטיבה.

גלעד קריב: תודה על האמירה שאין מניעה, אבל האם בחלוף הזמן שחלף מאז שההצעה הזאת הובאה לפתחנו אתם עדיין עומדים על זה שההסדר הזה הוא הסדר מידתי?

גלעד קריב: גם כששיקול דעת שלטוני מצוי כל כולו בידי השרה הוא עדיין כפוף ב-100% לדין המינהלי של מדינת ישראל.

גלעד קריב: מידתיות, סבירות, שקילת זכויות אדם כמרכיב מכונן - כל הדברים האלה תקפים גם כששיקול הדעת נמצא רק אצל שרת הפנים.

גלעד קריב: האם מבחינת

גלעד קריב: כם חלוף הזמן לא מצריך לבדוק חלק מההגדרות שקיימות כאן, כמו המועד הקובע?

לינא סאלם: יש קבוצה שלא יחול עליה ההסדר הזה.

לינא סאלם: אנחנו מתמקדים בעיקר ההסדר, בתכלית שלשמה הם מקדמים את הצעת החוק.

לינא סאלם: בנוגע לחוקיות קבלת ההחלטה או סבירות קבלת ההחלטה במועד שהיא מתקבלת, אנחנו גם בזה לא רואים קושי משמעותי או מניעה.

לינא סאלם: מדובר בסופו של דבר בנסיבות חריגות ובתקופה חריגה של קורונה.

לינא סאלם: אנחנו לא רואים גם בהיבט הזה כל קושי משפטי.

גלעד קריב: מיכל דבורצקי, המשנה למנכ"ל המשרד לשוויון חברתי, בבקשה.

מיכל דבורצקי: אין ספק שאנחנו שמחים מאוד על ההצעה שנמצאת פה היום.

מיכל דבורצקי: אנחנו גם יזמנו את השיח עם השותפים שלנו.

מיכל דבורצקי: מה שיש פה היום זאת הצעת פשרה.

מיכל דבורצקי: כשניגשנו לשיח רצינו להשיג יותר, אבל התרשמנו שבאמת זאת פשרה הגיונית.

מיכל דבורצקי: אנחנו ממשיכים לפעול על מנת לייצר עוד שיפורים בחייהם של הנדרשים לעובדים זרים.

מיכל דבורצקי: אנחנו מרגישים שכרגע, לאור הצורך שעלה והדחיפות, נכון לקבל את ההצעה הזאת, אבל בהחלט היינו שמחים להתאמות נוספות.

גבי לסקי: מה זו פשרה מבחינתכם?

מיכל דבורצקי: היה דיון ארוך על הנושא של מה זו התקשרות – האם חצי שנה, האם חמישה חודשים.

מיכל דבורצקי: זה בהחלט דיון.

מיכל דבורצקי: אנחנו לא יכולים להגיד שיש פה איזו אמירה סובייקטיבית, אבל כדי לקדם וגם להיטיב בזמן בסוף חייבים להתפשר.

מיכל דבורצקי: כמובן שיש עוד נושאים, אם זה ה-13 שנים.

מיכל דבורצקי: אנחנו מקבלים המון פניות ציבור בנושא הזה.

מיכל דבורצקי: אני לא יכולה להגיד שאני לא מזדהה עם המשפחות בצורה המרבית, הייתי רוצה שלכל אזרח ותיק שכרגע נקשר למישהו יהיה פתרון, ועדיין בשיח המשותף כשמייצגים לא את האדם הפרטי אלא מנסים לייצר איזו שהיא אמירה יותר רחבה ממשלתית היינו חייבים להתפשר, ואני שמחה שההצעה הזאת נמצאת פה היום.

מיכל דבורצקי: אנחנו נמשיך לנסות לייצר עוד הישגים עבור המשפחות.

מיכל דבורצקי: גם בשיח הזה אנחנו נמצאים.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: תודה, כבוד היושב-ראש.

גבי לסקי: אני חושבת שחוק הכניסה לישראל בנוגע למהגרי עבודה הוא חוק פוגע, הוא לא חוק טוב, מאחר והוא לוקח בחשבון את הצרכים של המדינה מבחינת הגירה ולא שם במרכז את האזרחים והאזרחיות שזקוקים לטיפול של עובדי הסיעוד, ואני מדברת כרגע על סיעוד בלבד.

גבי לסקי: אני חושבת שכל ההגבלות זה דבר פסול, כי מה לעשות, אם מישהו זקוק לעזרה, הוא זקוק לעזרה לכל החיים, לא רק ל-5 שנים ושלושה חודשים או ל-13 שנים.

גבי לסקי: אני לא חושבת שיש פה מקום לפשרות.

שלמה מור יוסף: הוא מקבל את זה לכל החיים.

גבי לסקי: לא, יש מצבים שיש שוני.

שלמה מור יוסף: הוא לא יכול להתחיל אחרי 13 שנים, אבל מהרגע שהוא התחיל זה לכל החיים.

גבי לסקי: אם הוא פגש את העובד או את העובדת בתקופה שהוא כבר שהה בארץ 4 או 5 שנים, הוא לא יכול להמשיך איתו.

גבי לסקי: אני חושבת שמדובר ביחסים מאוד אינטימיים בין מטפל למטופל.

גבי לסקי: זה מאוד קשה להיכנס לקשר המאוד ייחודי, המאוד אינטימי, אבל בזה דן החוק העיקרי שאנחנו לא נמצאים בו כרגע ואולי נעשה בו תיקונים.

גבי לסקי: מהנתונים שקיבלנו מהחברה האזרחית עולה שיש חוסר של משהו כמו 22,000 עובדים.

שלמה מור יוסף: אין מספר כזה.

שלמה מור יוסף: אני ראיתי את המסמך.

גבי לסקי: אני רוצה שהדבר הזה גם יהיה על השולחן.

גבי לסקי: אני לא חושבת שיש להתפשר בנוגע ל-500 שהגישו את הבקשות מינואר עד יוני.

גבי לסקי: זה משהו שאפשר לתת לו מענה גם בחקיקה הנוכחית, כי למה לעצור דווקא בסוף השנה ולא להמשיך את זה הלאה.

גבי לסקי: האם יש אפשרות לאפשר את המשך הטיפול למי שיוכיח שיש לו עובד או עובדת שעובדים איתו בתקופה הקורונה, לא משנה מתי הגישו את הבקשה, גם אם זה יהיה עוד כמה חודשים?

גבי לסקי: יש אנשים שלא הגישו בקשות.

גבי לסקי: אתם יודעים יותר טוב ממני שקשה מאוד לאנשים להגיש בקשות, במיוחד כאלה שאין להם משפחה תומכת שיכולה לעשות את זה עבורם.

גבי לסקי: גם לעובדים עצמם לא תמיד יש את היכולות לעשות את זה.

גבי לסקי: אם אנחנו רוצים לעשות חוק מיטיב, ספציפי לעניין הקורונה, צריך לאפשר לכל האנשים האלה שאין להם היתר שהייה כחוק לקבל היתרים כמעט באופן אוטומטי.

גבי לסקי: על פי זה אפשר יהיה גם לווסת את הכניסה של העובדים החדשים.

גלעד קריב: חברת הכנסת בזק, בקשה.

ענבר בזק: אני רוצה לחזק את מה שגבי אומרת, אני מאוד מסכימה איתה.

ענבר בזק: אני חושבת שבתחום הזה של עובדים זרים אנחנו צריכים ללכת על דרך ההקלה, לא על דרך ההחמרה.

ענבר בזק: אני גם לא יודעת מה מקובל ומה נהוג לגבי מי שהמטופל שלו נפטר, אם יש אפשרות להמשיך את שהייתו.

ענבר בזק: אני חושבת שבטח ובטח בתקופה הזאת של הקורונה צרך לאפשר למי שכבר בארץ כן להישאר.

ענבר בזק: לנוכח נתוני האבטלה הגבוהים אולי הגיע הזמן לחשוב על איך מעודדים אזרחים ישראלים להיכנס לתחום הטיפולי, לא רק להתבסס על עובדים זרים.

ענבר בזק: אולי אפשר לסבסד ולתמוך בזה ממשלתית.

ענבר בזק: אני יודעת שזה לא פופולארי, אני יודעת שזו לא עבודה שאנשים אוהבים לעשות.

ענבר בזק: אני גאה שמגיל 19 עד גיל 21 עבדתי בבית סיעודי.

ענבר בזק: צריך לחנך את האנשים לעשות את זה.

ענבר בזק: זאת עבודה שלא סתם מכבדת את בעליה, זאת עבודה שמאוד מכבדת את מי שעוסק בה.

סימון דוידסון: המספר 55,000 עובדים זרים שעוסקים בנושא הסיעודי נשמע לי נמוך מידי.

סימון דוידסון: האם זה מספק?

סימון דוידסון: האם לא צריכים להגדיל אותו?

שלמה מור יוסף: אין מגבלה.

שלמה מור יוסף: זה לא חקלאות או בניין.

שלמה מור יוסף: בחקלאות ובבניין יש מכסה.

שלמה מור יוסף: בסיעוד אין מגבלה, כשאתה מבקש אתה מקבל.

סימון דוידסון: האם הייתה איזו חשיבה לגבי שירות לאומי או עבודה מועדפת לחיילים משוחררים בנושא הזה?

שלמה מור יוסף: בכובע שלי כמנכ"ל הביטוח הלאומי ניסינו להכניס את זה.

סימון דוידסון: וזה לא הצליח?

שלמה מור יוסף: זה לא הצליח.

ענבל משש: יש מכסה של עד 1,800 אישורים בוועדה ההומניטרית בשנת 2021.

גלעד קריב: בתחום הסיעודי?

ענבל משש: כן.

ענבל משש: זה לא לגבי כניסה לישראל.

ענבל משש: לגבי כניסה לישראל כל מעסיק שעומד בקריטריונים, כל בעל היתר יכול למצוא עובד זר מהארץ או להזמין עובד זר מחו"ל.

גבי לסקי: למה יש מכסה בוועדה ההומניטרית?

גבי לסקי: או שצריך או שלא צריך.

שלמה מור יוסף: למי שרוצה להביא עובד זר מחו"ל אין מכסה.

שלמה מור יוסף: לגבי האנשים שנשארו פה מעבר ל-5 שנים, מעבר ל-8 שנים ומעבר ל-13 שנים, נקבע שתהיה מכסה, כשאת המכסה קובע שר הפנים.

שלמה מור יוסף: שר הפנים קבע בזמנו מכסה ל-1,500, וגם פחות או יותר נתן.

שלמה מור יוסף: בגלל הקורונה העלו את זה ל-1,800.

שלמה מור יוסף: בסמכות שר הפנים ובאישור משרד המשפטים ניתן לשנות.

גלעד קריב: מה בין החקיקה הזאת לבין הוועדה ההומניטרית?

גלעד קריב: האם מי שלא עובר את המסננת של הצעת החוק הזאת עדיין יכול להגיש בקשה לוועדה ההומניטרית?

שלמה מור יוסף: התשובה היא כן, אבל למעשה זה לא, כי הוא לא יעמוד בתנאי הסף של הוועדה ההומניטרית.

ענבל משש: מדובר פה באנשים שלא עונים על תנאי הסף שהיו צריכים לצאת מישראל.

שלמה מור יוסף: כולם היו צריכים לצאת, כולם לא עומדים בקריטריונים של הוועדה ההומניטרית.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: חלקו של הדיון בנושא הזה הוא דיון ערכי.

אורי מקלב: יש כאן את מערכת האיזונים בין רשות ההגירה שרוצה למנוע מאנשים שיהיו כאן תקופה ארוכה, שישהו פה, לבין הצרכים הקיימים.

אורי מקלב: אנחנו רואים שנוצר פה סוג של פער.

אורי מקלב: אני חושב שגם חלו תמורות עם השנים בין התפישות הראשונות לבין מה שקורה היום, עוד לפני הקורונה, וזה בגלל שהמשפחה היום מעודדת את האנשים לקחת עובד זר כדי לטפל בהם, כולל עובד סיעודי.

אורי מקלב: הסקאלה בסיעוד מאוד רחבה.

אורי מקלב: יש את הקשישים שצריכים עכשיו עזרה, ויש את האנשים עם הנכות המאוד קשה.

אורי מקלב: חוץ מהזכויות שמגיעות לעובדים הזרים, שזה עניין לגיטימי, יש גם את הבררנות שלהם כלפי המטופלים, את המוטיבציה שלהם להישאר בעבודה.

אורי מקלב: ככל שאנחנו מגבילים, לחוקיים שפה יש יותר אפשרויות, יותר רוצים אותם.

אורי מקלב: כשמישהו מנסה היום להשיג עובד זר, ואת זה אומרים לי אנשים שניסו, החברות אומרות לו שהן לא מביאות.

אורי מקלב: יש אנשים שמיד ביקשו עובד זר, ויש אנשים שסחבו את הבקשה שלהם לעובד זר עד הרגע האחרון.

גלעד קריב: הם פחדו מהקורונה.

גלעד קריב: אנשים מבוגרים בתקופת הקורונה חששו מהכנסת עובדים סיעודיים זרים.

גלעד קריב: הם חיכו עד הכנסת החיסונים, הם חיכו לראות שמהגרי העבודה מתחסנים.

גלעד קריב: אני יכול להעיד באופן אישי על מחסור בעובדי סיעוד בשנה האחרונה.

אורי מקלב: אנחנו גם לא יודעים עכשיו על המגבלות שיהיו או לא יהיו.

אורי מקלב: יש אנשים שלוקחים את העובד הסיעודי רק ברגע האחרון כשהמשפחה כבר מרימה ידיים.

אורי מקלב: לפעמים אצלם זה לחיות או למות החלק הזה.

אורי מקלב: לאדם בן 90 שמבקש עכשיו עובד סיעוד יהיה קשה להשיג, בוודאי כשמדובר בעובד סיעוד חדש.

אורי מקלב: אם אנחנו מאפשרים רק לכאלה שעבדו אצל אדם קודם, אין לאותו אדם בן 90 את האפשרות.

אורי מקלב: מאיפה הוא ישיג חדשים?

אורי מקלב: מה הפתרון שלנו כיום לקשיש סיעודי שצריך עכשיו עובד?

אורי מקלב: העובדים הזרים שנמצאים כבר היום מנצלים את המצב.

אורי מקלב: הם יודעים שיש להם אלטרנטיבה, שייקחו אותם למקום אחר, להחלפה.

אורי מקלב: מה הבעיה לעובד זר שהתחיל במקום מסוים ונהיה לו קשה להתחיל לעשות בעיות כדי שייאלצו להוציא אותו?

אורי מקלב: הוא מתעצל.

אורי מקלב: הוא אומר: יש מי שייקח אותי כי יש מחסור.

אורי מקלב: ככל שאנחנו גורמים למחסור, כך הטיפול באלה שיש להם כבר עובד זר הוא פחות טוב.

אורי מקלב: יש כאלה שהם מאוד מסורים, אבל יש כאלה שהעבודה שלהם תלויה בהיצע ובביקוש.

אורי מקלב: זה לא מה שהיה פעם.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מאפשרים בהצעות שאולי נציע גם לאזן בין הדברים וגם לתת מענה.

שושנה שטראוס: התנאים הרגילים ששמנו לוועדה ההומניטרית נועדו לטפל בחלק מהבעיות שחבר הכנסת מקלב העלה.

שושנה שטראוס: אנחנו בדרך כלל מאשרים בוועדה ההומניטרית רק עובד שהיה לפחות שנתיים אצל אותו מטופל.

שושנה שטראוס: אם הוא הסתובב בין מטופלים, לא תהיה לו הזכות להישאר פה יותר.

שושנה שטראוס: הוא מסיים את עבודתו אצל המטופל כאשר המטופל נפטר או עבר לבית אבות, הוא לא יכול לעזוב מטופל וללכת למישהו אחר.

שושנה שטראוס: הוא יכול רק פעם אחת להיות בוועדה ההומניטרית.

שושנה שטראוס: אם הוא יתחיל עם מישהו ויעזוב אותו, הוא מוגבל.

שושנה שטראוס: קבענו תנאים לגבי האוכלוסייה הכי הכי קשה, שאלה הנכים הקשים מתחת לגיל פרישת החובה, כדי שלעובד זר שלא טוב לו אצל מטופל מסוים תהיה אפשרות לקחת רק את המטופלים הכי הכי קשים.

שושנה שטראוס: בתקופת הקורונה ויתרנו על חלק מהתנאים, אבל התנאים האלה מאוד חשובים כדי לפתור את הבעיות שחבר הכנסת מקלב הצביע עליהן.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב העלה גם את הסוגיה של המחסור.

גלעד קריב: מה ההתייחסות שלכם?

גלעד קריב: אתם הצגתם מצג שאין מחסור.

שלמה מור יוסף: אני לא יכול להתווכח עם ניסיונות אישיים ועם פניות ציבור שאתם מקבלים.

שלמה מור יוסף: יותר נוח לי לקבל את העובד הזר שהיה אצל השכנה שלי, שאני כבר מכיר אותו, שהוא מכיר אותי, מאשר להביא עובד זר מארץ אחרת.

שלמה מור יוסף: גם לאימא שלי הייתה עובדת זרה.

שלמה מור יוסף: כולנו פה בתוך העניין הזה, כל אחד מזווית כזאת או מזווית אחרת.

שלמה מור יוסף: אני לא תיארתי את כל מה שעשינו בתקופת הקורונה, אבל אנחנו אפשרנו לכל אחד כמעט לעבוד, הורדנו את כל המגבלות.

שלמה מור יוסף: להגיד שיש מחסור אחרי שהורדנו את כל המגבלות ואחרי שיש עובדים זרים שמגיעים, זה לא משהו שנתמך בנתונים.

שלמה מור יוסף: יכול להיות שזה נתמך בתחושות, אבל בנתונים זה לא נתמך.

גלעד קריב: יש הרבה פניות ציבור שמגיעות.

גלעד קריב: הנושא נדון גם בתקשורת בהרחבה.

גלעד קריב: אנחנו שומעים אותו מצד הארגונים שמייצגים מטופלים, מצד החברות המעסיקות.

גלעד קריב: מה היא מערכת הבדיקה לסוגיית המחסור?

גלעד קריב: מה הפרמטרים?

גלעד קריב: מה ההגדרה?

גלעד קריב: האם מחסור נוצר כשיש יותר בקשות להעסקה של עובדים פוטנציאליים?

גלעד קריב: התפיסה היא שתמיד ישנו אחוז מסוים של אנשים שלא עובדים.

גלעד קריב: כדי ש-100% מהבקשות תתקבלנה, צריכים להיות פה 105% בעלי רישיונות.

גלעד קריב: האם יש פרמטר כזה ברשות האוכלוסין וההגירה?

גלעד קריב: מה הפרמטרים שעל פיהם אתם מגדירים מחסור?

גלעד קריב: הלימה מוחלטת בין מספר הבקשות לבין מספר המטפלים בעלי רישיון?

שלמה מור יוסף: כל מי שפונה ונמצא שהוא זכאי להיתר, מקבל היתר.

תומר רוזנר: זה היתר, אבל הוא לא מקבל את העובד.

שלמה מור יוסף: רואים מה מספר העובדים הזרים ומה מספר ההיתרים.

שלמה מור יוסף: יש פער בין מספר ההיתרים לבין מספר העובדים הזרים.

שלמה מור יוסף: את הפער הזה מישהו יכול לפרש כמחסור.

שלמה מור יוסף: יש הרבה מאוד אנשים שאומרים: אני אשיג היתר לאימא שלי, כי אני לא יודע אם היא תידרדר, אם היא תסתדר.

שלמה מור יוסף: זה רוב הפער.

גלעד קריב: מה גודל הפער?

שלמה מור יוסף: בסביבות ה-15,000.

שלמה מור יוסף: זה פער שהוא לאורך שנים, זה לא פער מאתמול.

גלעד קריב: לא שאלתי כמה הפער גדל השנה.

גלעד קריב: אני מבין שכרגע, לשיטתכם, מספר ההיתרים גדול ב-15,000 ממספר העובדים שנמצאים כאן ומחזיקים בהיתר לעבוד בתחום הסיעוד.

שלמה מור יוסף: נכון.

גלעד קריב: רוב הפער הזה, לשיטתכם, לא משקף מחסור וקושי במציאת עובד.

גלעד קריב: האם נערך איזה שהוא מחקר על ידכם?

שלמה מור יוסף: בכדי לענות על השאלה הזאת אנחנו עושים מחקר.

גלעד קריב: אתם בתחילתו או בעיצומו של מחקר שטח.

גלעד קריב: נכון לרגע זה אין בידי רשות האוכלוסין וההגירה או בידי גורם ממשלתי אחר שנמצא כאן מחקר מוסמך שמנתח את הפער הזה ומעיד אכן שהפער הזה לא מעיד על מחסור במציאת עובד סיעודי.

גלעד קריב: אתם אומרים שעיקרו של אותו פער הוא אותם שיקולים של החזקת ההיתר.

גלעד קריב: למיטב הבנתי אתם גם לא יודעים לומר בדיוק כמה עובדים שיש להם היתר לעבוד בסיעוד לא עובדים בסיעוד.

שלמה מור יוסף: אנחנו יודעים שיש כ-15,000 או כ-17,000 אנשים שנכנסו לארץ עם אשרת עבודה בסיעוד והם שוהים בארץ בצורה לא חוקית.

שלמה מור יוסף: רוב האנשים שנכנסו באשרת סיעוד ונשארים פה, מהניסיון שלנו לא עובדים בסיעוד.

גלעד קריב: הציפייה שלנו היא לקבל נתונים או לקבל אמירה שאין נתונים.

גלעד קריב: הדיון בזכויות אדם הוא דיון ערכי, הוא לא דיון תיאורטי.

גלעד קריב: יש הבדל בין ערכי לבין תיאורטי.

גלעד קריב: זה דיון מעשי שנוגע למספר האזרחים שנמצאים במצוקה.

גלעד קריב: אני מבין מכם שכרגע ישנו פער של 15,000 היתרים אל מול מספר העובדים.

גלעד קריב: יש 15,000 אנשים שיש להם היתרים להעסיק עובד סיעודי מבלי שיש עובד סיעודי כנגד ההיתר.

גלעד קריב: אנחנו לא בטוחים שכולם רוצים לממש, אבל יש 15,000 ישראלים שאוחזים בהיתר לעובד סיעודי שאין כנגדו עובד סיעודי.

גלעד קריב: אתם באים ואומרים לי שמתוך אלה שיש להם היתר לעבוד כעובד סיעודי יש עוד כ-15,000 שלא עובדים בסיעוד.

שלמה מור יוסף: אין להם היתר.

שלמה מור יוסף: הם נכנסו בכדי לעבוד בסיעוד והפכו להיות בלתי חוקיים.

גלעד קריב: אותי מעניינת השאלה כמה עובדים זרים בתחום הסיעוד יש אל מול כמות ההיתרים.

גלעד קריב: אם אותם 15,000 שלא עובדים בתחום לא נמנים, אז אין בעיה, הפער הוא 15,000.

גלעד קריב: אם הם כן נמנים, הפער הוא 30,000.

שלמה מור יוסף: אף אחד לא יודע את התשובה הזאת.

שלמה מור יוסף: כל האנשים שאנחנו דנים עליהם בתיקון הזה הם חלק מה-15,000 האלה, כי כולם לא חוקיים, כולם נכנסו לארץ באשרת סיעוד.

גלעד קריב: זאת לא הייתה שאלתי.

גלעד קריב: אני לא מתעניין בצד הזה.

גלעד קריב: האם לרשות האוכלוסין וההגירה יש נתון לגבי הפער בין מספר הישראלים שיש להם היתר להעסקת עובד זר לבין כמות העובדים הסיעודיים בפועל?

גלעד קריב: זה ה-15,000?

שלמה מור יוסף: כן.

גלעד קריב: אז כל סוגיית מי שהיה סיעודי ועבר לא רלוונטי.

גלעד קריב: זה לא שבתוך ה-55,000 העובדים הסיעודיים יש כאלה שבמקום לעבוד בסיעוד עובדים בשטיפת כלים.

ענבל משש: לא.

ענבל משש: 55,000 העובדים האלה מחזיקים ברישיון לעבוד בענף הסיעוד, מצוותים אצל מטופלים.

גלעד קריב: והם עובדים בפועל?

ענבל משש: כן.

גלעד קריב: המספר שעומד לנגד עינינו הוא ה-15,000 ישראלים שיש להם היתר להעסקת עובד סיעודי שאין כנגדו עובד או עובדת פנויים.

ענבל משש: הם לא מימשו את ההיתר.

שלמה מור יוסף: אנחנו לא יודעים למה הם לא מימשו.

שלמה מור יוסף: זה מספר שהוא לאורך שנים אותו מספר.

גלעד קריב: במה עוסק המחקר שאתם מנהלים כרגע?

גלעד קריב: באיזה שלב הוא?

שלמה מור יוסף: אנחנו מתקשרים לכל האנשים שלא מימשו את ההיתרים ומנסים להבין למה הם לא מימשו את ההיתרים.

שלמה מור יוסף: יש אנשים שיש להם היתר שנה.

אורי מקלב: יכול להיות שבסיעוד הכללי אין מחסור, אבל כשזה מגיע לסיעודי קצת יותר מורכב, אם זה ילדים נכים או נכים קשים, שם יכול להיות שנוצר המצב הקשה.

אורי מקלב: דווקא הארכה הזאת לאנשים שנמצאים פה יכולה לתת פתרון לסיעודי היותר מורכב.

גלעד קריב: הייעוץ המשפטי מציין כאן שדווקא לאוכלוסיות המורכבות אין כמעט שום הגבלה לגבי מי ניתן.

תומר רוזנר: ההגבלה היחידה שהוא נמצא בארץ פחות מ-13 שנים.

משה נקש: מטרת תיקון החקיקה ב-2018 שעשינו הייתה לתת מענה לאותן אוכלוסיות קשות.

גלעד קריב: נעמי מורבייה, בבקשה.

נעמי מורבייה: יש פער הרבה יותר גדול מזה שהוזכר כאן.

נעמי מורבייה: הפער מתקרב לכ-50,000 אנשים שזכאים וצריכים את העזרה הזאת שהיא לא נגישה להם.

נעמי מורבייה: זה לא רק עניין שיש להם זכאות והם לא מממשים או עניין של יש עובדים או אין עובדים, אלא זה מתחיל מזה שהעלויות - -

גלעד קריב: אינני מתכוון לנהל כרגע דיון כללי בסוגיית העובדים הסיעודיים.

גלעד קריב: יש בשביל זה ועדה מיוחדת של הכנסת שעוסקת בסוגיית הגירת העבודה, ויש בשביל זה את ועדת העבודה הרווחה ואת ועדת הפנים.

גלעד קריב: אין מה להתייחס לסוגיות הכלליות, יש סוגיה קונקרטית שמונחת לפתחנו.

נעמי מורבייה: המספר שמתכוננים לתת כרגע הוא לא יותר מפלסטר על שבר, צריך מספר הרבה יותר גדול.

נעמי מורבייה: יש פער בין המטפלים בפועל לבין האנשים שזקוקים לסיוע הזה.

נעמי מורבייה: צריך להגמיש ולפתוח בהרבה את הסעיפים שמאפשרים הן את הגשת הבקשה והן את הקריטריונים לקבלת ההיתר של העובד להמשיך לעבוד.

גלעד קריב: מה עמדתכם לעניין הצעת החוק הספציפית הזאת?

נעמי מורבייה: הצעת החוק מצוינת, רק צריך להרחיב אותה.

גלעד קריב: יש משהו ספציפי?

נעמי מורבייה: אם ייעשה מחקר רציני שיעלה על הפער הנכון, האמיתי, לא המשוערך, בין מספר האנשים שממתינים לסיוע לבין מספר האנשים שיכולים לתת את הסיוע הזה, אנחנו נהיה קרובים יותר למספרים מוחלטים.

גלעד קריב: תודה רבה, נעמי, ותודה שהגעת לכאן לדיון.

גלעד קריב: נציג הסתדרות הגמלאים, שלמה פרלוב, בבקשה.

שלמה פרלוב: אנחנו מדברים על חוסר של למעלה מ-4,000 עובדי סיעוד לקשישים.

שלמה פרלוב: אנחנו מבקשים שהתיקון לא ישים מגבלות.

שלמה פרלוב: אנחנו טוענים שהקשר עם המטופל צריך להיות קצר יותר, וכי למה?

שלמה פרלוב: עכשיו בקורונה יש עובדים שעובדים אצל מטופלים חודש, חודשיים ושלושה.

שלמה פרלוב: חודש זו תקופה שהמטופל נקשר למטפל, זאת תהיה אכזריות לנתק אותו.

שלמה פרלוב: כל בקשתנו היא שהגזרות האלו תשונינה.

גלעד קריב: אופירה מוסקביץ', יושבת-ראש ועד הסיעודיים ובני משפחותיהם.

גלעד קריב: איזו קבוצה של משפחות אתם מייצגים?

אופירה מוסקוביץ': בהזדקנות בכבוד יש קרוב ל-10,000 חברים, ובמטה תומכים עוד כ-4,000.

גלעד קריב: קבוצת פייסבוק.

אופירה מוסקוביץ': כן, הכל בפייסבוק.

אופירה מוסקוביץ': יש לנו גם אתר של מטה מאבק הסיעודיים.

אופירה מוסקוביץ': לגבי הפנייה לוועדה ההומניטרית במהלך החודשים של הקורונה ובהמשך.

אופירה מוסקוביץ': אנשים לא ידעו שהם יכולים להגיש בקשה אם העובד לא עומד בקריטריונים ולכן הם העסיקו את העובד ולא הגישו בקשה.

אופירה מוסקוביץ': זה מספר של מטופלים שכנראה לא יודעים עליהם.

אופירה מוסקוביץ': ביטוח לאומי עד ביטול הארכת אי אכיפה איפשר להעביר את הפרטים של העובד ולקבל גמלה.

אופירה מוסקוביץ': אין עובדים זרים למטופלים ברמות 5 ו-6 מהביטוח הלאומי, גם לא ל-188%, כי העובדים לא מעוניינים לעבוד עבור מטופלים כאלה, הם מחפשים את המטופלים הקלים יותר.

אופירה מוסקוביץ': נקודה נוספת זה מה שדיברת בתחילת הישיבה, על פגיעה בזכות יסוד של המטופל.

אופירה מוסקוביץ': אנחנו מברכים על החוק, אבל כמו חברת הכנסת לסקי אנחנו מבקשים להרחיב אותו.

גלעד קריב: באיזה דרכים?

גלעד קריב: מה ההצעה הקונקרטית?

אופירה מוסקוביץ': ההצעה הקונקרטית היא לאפשר לכל מי שמעסיק כרגע עובד לא חוקי לבוא ולהגיש את הפרטים, ליידע כמה זמן הוא עובד, מה היתרונות שלו.

אופירה מוסקוביץ': אם המטפל הסיעודי מטפל בסיעודי חולה אלצהיימר, אז זה לא משנה אם הוא מטפל בו חודש או שנה כי ההתקשרות למטפל הראוי היא עניין של ימים, אפילו לא חודשים.

אופירה מוסקוביץ': הפסקת עבודתו של המטפל זו פגיעה בבני המשפחה, כי כשיקרעו מידיו של המטופל את המטפל הראוי, בני המשפחה יצטרכו לטפל במטופל כי לא ניתן להשיג עובדים.

אופירה מוסקוביץ': גם אם אתה מביא עובד מחו"ל, לוקח שלושה חודשים ויותר עד שהוא מגיע, ולכן בני המשפחה יאלצו להתפטר מהעבודה ולהפוך לעני הסיעודי הבא.

אופירה מוסקוביץ': מרבית הקשישים הם זכאי קצבת זקנה וגמלת סיעוד, אין להם מאיפה לשלם את דרישות השכר של העובדים החוקיים שהן פי 1.5 ופי 2.

אופירה מוסקוביץ': זה הפך להיות שירות לעשירים בלבד.

גלעד קריב: זה הדיון הכללי על אותו פער שאני חושב שאין לנו עליו תשובות ברורות.

אופירה מוסקוביץ': ברגע שיהיה איזון בין היצע לביקוש, גם השכר ירד לפרופורציות.

גלעד קריב: האיזון לא צריך להיות בין היצע לביקוש, האיזון צריך להיות בין היצע לביקוש פלוס פקטור מסוים, לא מינוס פקטור מסוים.

אופירה מוסקוביץ': זה נכון, כי יש מחסור במחליפים, יש מחסור לחולים במשך תקופה ארוכה, לעובדות שיצאו לחופשת לידה.

גלעד קריב: אין ספק שלא צריך להיות פער של 15,000.

משה נקש: אנחנו עושים בדיקה כדי לראות מה הביקוש.

משה נקש: מספר ההיתרים זה לא הביקוש.

גלעד קריב: אני בהחלט מברך אתכם על כך שאתם עושים את הבדיקה, רק אני תוהה מדוע אתם לא ממתינים לסוף הבדיקה כדי לגבש את ההסדר.

גלעד קריב: נתון המפתח מבחינתי הוא אם יש פער או אין פער.

גלעד קריב: אם אין פער, אז בסדר, אבל אם יש מחסור משמעותי - -

משה נקש: כל תיקון החקיקה הזה בא לתת מענה למטופלים שהעובדים הזרים נמצאים אצלם.

משה נקש: התיקון הזה לא בא לתת מענה לפער שיש או אין.

גלעד קריב: השאלה אם התיקון הזה בממדיו הנוכחיים משאיר אותנו באותו מצב או מגדיל את הפער.

גלעד קריב: בשביל זה הייתי רוצה לדעת אם יש פער.

גלעד קריב: אני מבין שבתקופת הקורונה רשות האוכלוסין וההגירה הודיעה על מדיניות של אי הרחקה.

שלמה מור יוסף: זה מכתב ספציפי לכל בן אדם.

גלעד קריב: כשמוציאים מכתב לאלפי אנשים, זה כבר הופך להיות הודעה פומבית, זאת לא התכתבות אישית, אינטימית בין המדינה לבין אזרח.

גלעד קריב: האם באותם מכתבים נאמר במפורש שגם בתקופה הזאת יש צורך בהגשת בקשה לאישור חריג?

גלעד קריב: מה שמטריד אותי זה שיש פה מצב שאנחנו משנים קריטריונים.

גלעד קריב: עד הצעת החוק הזאת הייתה מותרת הגשה במקרה של 8 שנים, עכשיו מותרת בקשה במקרה של 13 שנים.

גלעד קריב: איך משנים את המצב המשפטי שמקרין על הזכויות של המטופלים ואומרים שהבקשה הזאת או שההליכה הזאת לקראת רלוונטית רק למי שהגיש בקשה על פי מה שהיה ידוע לו בתנאים קודמים?

גלעד קריב: אם אני בן משפחה של מטופל סיעודי, אני יודע שעל פי דיני מדינת ישראל אין לי מה להגיש בקשה מכיוון שהמטפל נמצא אצלי כבר מעבר ל-8 שנים, הוא פה מכוח המדיניות הממשלתית הראויה של אי הרחקה.

גלעד קריב: הוא יודע שאין לו מה לפנות אליכם.

גלעד קריב: עכשיו אתם משנים נהלים רטרואקטיבית.

גלעד קריב: אני מדבר על האנשים בין 8 ל-13 שנים.

גלעד קריב: לגבי זה שהוא עד 8 שנים זה באמת לא בסדר שלא הגישו בקשה אם כתבתם במכתב והזכרתם שבזמן אי ההרחקה צריך לטפל בבקשה.

גלעד קריב: אני מבקש להבין ממשרד המשפטים איך זה עולה בקנה אחד עם כל עיקרון בסיסי של מינהל תקין.

לינא סאלם: התפקיד שלנו במשרד המשפטים הוא ייעוץ וחקיקה.

לינא סאלם: מגישי ההצעה שהכינו חוות דעת שתמכה - -

גלעד קריב: האם כמשרד המשפטים שאמון על תקינות החקיקה הממשלתית, על עקרונות שחלים גם על הצעות של משרד הפנים, אתם לא מזהים כאן בעיה משפטית?

לינא סאלם: יש קושי משפטי בכל הסדר רטרוספקטיבי, אבל מבחינה חוקתית ניתן להתגבר על זה כאשר המחוקק קובע במפורש את כוונתו לעשות את ההסדר הזה.

גלעד קריב: על איזו דוקטרינה חוקתית גברתי מדברת?

גלעד קריב: אני יודע שפסקת ההתגברות בחקיקה ראשית רלוונטית לחופש העיסוק.

גלעד קריב: האם גברתי חושבת שחוק יכול לייצר אי שוויון רק אם המחוקק אומר שזה מה שהוא מתכוון לעשות?

גלעד קריב: אני לא מכיר כזאת דוקטרינה חוקתית במדינת ישראל.

לינא סאלם: סעיף 22 לחוק הפרשנות אוסר על פרשנות שמבטלת דין קיים, אבל אין איסור בדין להסדיר חיקוק אשר מבטל הוראות קודמות.

לינא סאלם: אין עם זה שום קושי משפטי.

גלעד קריב: גברתי, את לא מוצאת פה בעיה בעקרון השוויון?

לינא סאלם: זו לא הצעה נקייה מקשיים.

גלעד קריב: אני מצטער שכשה

גלעד קריב: צגת את עמדתך לא שמענו על הקשיים המשפטיים.

גלעד קריב: זאת הייתה ציפייתי ממשרד המשפטים.

לינא סאלם: לא עולה כדי מניעה.

תומר רוזנר: גם את הקשיים שלא עולים כדי מניעה צריך להציג.

גלעד קריב: הוועדה כאן היא לא בית משפט עליון שאומר אם חוקתי או לא חוקתי.

גלעד קריב: זו ועדה שמכינה את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: כשאנחנו שואלים משרדי ממשלה על העמדה שלהם על החוק, אנחנו מצפים לשמוע מהם גם את הקשיים.

לינא סאלם: לפני הישיבה הקודמת ישבנו עם הלשכה המשפטית של הוועדה.

לינא סאלם: כל הקשיים היו בפני הוועדה.

לינא סאלם: ההצעה הזאת עברה ועדת שרים ואין בה מניעה משפטית.

לינא סאלם: לרשות האוכלוסין יש מענה לכל שאלה.

גלעד קריב: אני חייב לומר שהעמדה של משרד המשפטים מוזרה בעיני, אבל בסדר.

שלמה מור יוסף: עו"ד יהודה זמרת, שהוא היועץ המשפטי של משרד הפנים, התייחס אל זה בחוות הדעת שלו.

גלעד קריב: אני הייתי יכול להבין אם הייתם אומרים שמי שיכול היה על פי הדין להגיש בקשה בתקופת הקורונה ולא הגיש.

גלעד קריב: אדם לא יכול לבקש עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם את זכויותיו, את זה אני יכול להבין, אם כי הייתי שמח אם בתקופת הקורונה הייתם מזכירים לציבור.

ענבל משש: אמרנו את זה מספר פעמים.

ענבל משש: זה יצא בחוזר ללשכות הפרטיות המורשות שעוסקות בתחום ופורסם באתר הרשות.

גלעד קריב: אתם אמרתם שההודעה הייתה פרטנית על אי הרחקה.

ענבל משש: ההודעה הייתה על הארכת מועד יציאה לעובדים זרים.

גלעד קריב: אני מבין את זה שאתם אומרים שמי שיכול היה להגיש בקשה על פי הדין ולא הגיש.

משה נקש: כולם יכלו להגיש בקשה על פי הדין.

גלעד קריב: אדם יודע שעל פי הדין אין לו זכות להאריך את השהות של העובד הסיעודי.

ענבל משש: הוא גם לא מעסיק אותו על פי הדין.

גלעד קריב: מכיוון שאמרתם לו שהבן אדם לא צריך לצאת.

ענבל משש: אנחנו אמרנו רק למי שנדחה בהחלטה או בפסק דין, לא אמרנו לכולם.

תומר רוזנר: אנחנו רוצים להקריא בפני הוועדה מה אמרו נציגי משרד הפנים בדיון בוועדת הפנים.

גלעד קריב: בדיון מ-1 בדצמבר 2020 נציגי משרד הפנים אמרו בין היתר: "כרגע אף אחד לא נכנס לאף מטופל ולוקח ממנו עובד זר.

גלעד קריב: יש אי אכיפה, זאת המשמעות.

גלעד קריב: אם תוארך התקופה נמשיך לא לעשות את זה".

שלמה מור יוסף: זה נכון גם היום.

גלעד קריב: אני לא מבין מבחינה משפטית את הסיטואציה הבאה: יושב אצל אדם מטפל זר שהוא יודע שכרגע הרשות, מתוך התחשבות בגלל מצב הקורונה, לא אוכפת את דרישת ההרחקה, אבל הוא גם יודע, אם בגלל שהוא קיבל עצה מעורך דין, אם בגלל שהוא דיבר עם העובדת הסוציאלית בעמותה, אם בגלל שהוא התייעץ עם חברה שמבינה בעניין, שאין לו מה להגיש מכיוון שהוא לא יקבל כי מדובר ב-8 שנים.

גלעד קריב: אותו אדם עכשיו לומד שמדינת ישראל החליטה להגדיל ראש ולהרחיב את זה עד 13 שנים.

ענבל משש: גם קודם הגדלנו ראש.

ענבל משש: משום שאני חתומה על ההודעה הזאת אני יודעת למי הפצתי אותה.

גלעד קריב: איזו הודעה?

ענבל משש: נקטנו במספר צעדים כדי להקל על מטופלים סיעודיים ממרץ 2020.

ענבל משש: נקטנו באופן יזום, פרואקטיבי במספר צעדים.

ענבל משש: בין יתר הצעדים שנקטנו פורסמה הודעה חתומה על ידי ב-3 במאי 2020, שכותרתה: הארכת מועדים ליציאה מישראל של עובדים סיעודיים בסיעוד אשר ניתנה להם תקופת היערכות ליציאה.

ענבל משש: או החלטה על ידי הרשות בדבר יציאה מהארץ, או בהתאם לפסק דין.

ענבל משש: זה היה ייעודי לאוכלוסייה מסוימת, לאותם אלה שהגישו בקשה.

גלעד קריב: זה רק לאלה שהגישו בקשה.

עינבל משש: בוודאי.

גלעד קריב: איך אדם ידע שהוא צריך להגיש בקשה?

ענבל משש: הוא לא קיבל הודעה רק לגבי הדחייה, זה פורסם גם באתר ויצא כחוזר.

ענבל משש: נקטנו במספר הקלות לכל הלשכות הפרטיות שמכירות את הענף ואת התחום.

שלמה מור יוסף: כל העובדים הזרים מוכוונים על ידי לשכות פרטיות.

שלמה מור יוסף: אי אפשר להעסיק עובד זר בלי לשכה פרטית.

שלמה מור יוסף: יש 100 לשכות פרטיות.

שלמה מור יוסף: כל הלשכות הפרטיות היו מיודעות לזה מא' עד ת'.

שלמה מור יוסף: דבר שני, העובדים הזרים האלה גם פונים לביטוח לאומי.

שלמה מור יוסף: ביטוח לאומי אומר להם: תביאו אישור מרשות האוכלוסין.

שלמה מור יוסף: מי שממומן על ידי ביטוח לאומי יודע שאם הוא רוצה לקבל כסף הוא צריך להביא אישור דחייה שלנו בתקופת הקורונה.

שלמה מור יוסף: תראו, מי שיודע להעסיק עובד זר, לשלם לו כל חודש ולהפריש לו את ההפרשות הסוציאליות, יודע גם להגיש בקשה.

שלמה מור יוסף: זה לא שחולה האלצהיימר לבד.

שלמה מור יוסף: הבאנו בכל דרך אפשרית את המדיניות הזאת לידיעת הגורמים המטפלים.

שלמה מור יוסף: יכול להיות שהיה מישהו שלא שמע ולא הגיש, לכן החוק הזה לא יחול עליו.

גלעד קריב: אני רואה כאן קושי משפטי שנובע מכך שיש פה מעבר ממצב אחד שמאפשר הארכה למצב אחר.

גלעד קריב: פעם זה עד 8 שנים, פעם זה עד 13 שנים.

גלעד קריב: זה הנתון המרכזי.

גלעד קריב: אני מבין את העמדה שלכם, אבל תבינו רגע את הקושי המשפטי שנמצא כאן ולא צריך להקל בו ראש.

שלמה מור יוסף: אני לא מקל בו ראש.

גלעד קריב: צריך לחשוב מה עוצמת הנזק למדיניות ההגירה.

גלעד קריב: נורא קל להיות בעד המטופלים הסיעודיים ולבוא בתלונות לרשות האוכלוסין וההגירה.

גלעד קריב: אני מעריך את העמידה שלכם על האינטרסים המשותפים לכולנו, אני מעריך את העבודה המיומנת שלכם בתקופת הקורונה, גם את ההליכה לקראת.

גלעד קריב: שלא יישמע שאנחנו מאשימים מי מהשותפים בדיון הזה באיזו שהיא ערלות לב.

גלעד קריב: אתם מגינים על האינטרסים שחיוניים לנו לא פחות מכל גורם ממשלתי וציבורי אחר.

גלעד קריב: אני רק אומר שבנקודה הזאת יש פה מהלך שמשנה את הפרמטרים.

גלעד קריב: אתם יודעים, גם אם הייתם אומרים: אנחנו לא מונים את זמן הקורונה במניין התקופות, השארנו את ההסדר כמות שהוא, זה היה קצת קשה, אבל ניחא.

גלעד קריב: פה אתם מכניסים בכוונה להיטיב שינוי משמעותי.

גלעד קריב: שינוי המצב מ-8 שנים ל-13 שנים זה שינוי דרמטי.

גלעד קריב: אני מבין את הפחד מתקדים, אבל אנחנו בתקופת מופרעת, קורונה, שום דבר פה לא נורמאלי.

גלעד קריב: האם לא נכון ברגע הזה לשקול ולומר: שינינו מדיניות בחוק, אנחנו נותנים פה איזו שהיא תקופה מאוד מוגבלת להגיש בקשות רק לקבוצה ששוהה פה מ-8 עד 13 ומי שמפספס את חלון הזדמנויות הזה לא יכול לבוא בטענות כי עשינו קודם שינוי מדיניות ואחרי זה בחנו את הבקשות?

גלעד קריב: מכיוון שאנחנו לא מצביעים כרגע, אני מבקש שלפחות תחשבו על העניין הזה.

גלעד קריב: יש פה קושי משפטי.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בסיטואציה שבה הגיעו לארץ 3,500 עובדים בשנה הזאת.

עינבל משש: 3,627.

גלעד קריב: אנחנו באמת לא יודעים מה צופנים לנו החודשים הקרובים.

גלעד קריב: מה לעשות, זה לא קשור בכם, אנחנו באמת לא יודעים.

גלעד קריב: כל מי שמאזין לחדשות מבין שיש פה סוגיות כבדות לגבי השמיים הפתוחים, לגבי הגעת עובדים, לגבי איכות החיסונים.

גלעד קריב: מספיק שיתגלה עוד חודשיים משהו לגבי גובה חומת המגן החיסונית שישנה הרבה מאוד שיקולים.

גלעד קריב: האם לא נכון ברגע הזה שבו אנחנו לא יודעים אם נגיע ל-7,000 עובדים סיעודיים למרות ההסדרים, לומר: אין לנו אינטרס בהוצאה ובהכנסה של מישהו, גם מבחינת בריאות הציבור?

גלעד קריב: זאת הערה שאני מבקש שתחשבו עליה.

גלעד קריב: הרי אתם בעצמכם אומרים שהמספרים פה הם לא דרמטיים.

גלעד קריב: אי אפשר מצד אחד לבוא לוועדה ולומר לה: תאמינו לנו, התחושה שלנו, הבדיקה שלנו היא שאין פער דרמטי, ומצד שני לומר: ברגע שנפתח ייפול עלינו מבול של אלפים.

גלעד קריב: שתי האמירות האלו לא מתחברות.

גלעד קריב: אם יהיו עוד 1,000 בקשות, חסכנו עוד 1,000 אנשים שנכנסים בתקופת קורונה, עשינו את זה יותר נקי משפטית, וגם אין פה שום תקדים לעתיד.

גלעד קריב: תראו, ההוראה פקעה ביוני.

גלעד קריב: אם היינו מעבירים את החקיקה הזאת ב-6 באפריל כשהכנסת התחילה לעבוד, או אפילו חודש אחרי, ניחא, אבל אנחנו נמצאים באמצע יולי.

גלעד קריב: הייתי מצפה לשמוע ממשרד המשפטים שהוראת חוק במועד שאנחנו מאשרים צריכה הוראת מעבר.

גלעד קריב: אי אפשר לומר למשפחות היום: החוק יאושר ביום רביעי בשנייה ושלישית וביום חמישי האנשים הם בגדר עבריינים.

גלעד קריב: החוק הזה לא יאושר בלי הוראת מעבר שמאפשרת למשפחות שנדחות ולא נכנסות ברשת להתארגן.

גלעד קריב: מה אתם מצפים שיעשו?

גלעד קריב: מה הציפייה?

גלעד קריב: ב-1 ביולי, בגלל שלא הייתה הארכה כי היה פה סימן שאלה שלטוני, הם היו כבר צריכים לומר לעובד הזר לקפל את מטלטליו ולצאת מהבית?

לינא סאלם: הנוסח שהוועדה דנה בו הוא נוסח שמדבר על הוספת סמכות לשרה שמכוחה היא תוכל להעניק הארכת תוקף.

שלמה מור יוסף: אנחנו קראנו לתקופה ממרץ שנה שעברה "תקופת היערכות".

שלמה מור יוסף: ציפינו מאז שהבן אדם שמעסיק את העובד הלא חוקי הזה יתארגן להחליף אותו בעובד חוקי.

שלמה מור יוסף: זאת הייתה הציפייה הממשלתית.

שלמה מור יוסף: אתה אומר שהאנשים לא עשו את זה.

שלמה מור יוסף: באפריל הודענו לכל האנשים שביוני זה מסתיים.

שלמה מור יוסף: אומר יושב ראש הוועדה שמכיוון שהם חשבו שזה לא יהיה הם לא עשו כלום ולכן כדאי שנחשוב על אפשרות לתת להם עוד תקופת התארגנות.

גלעד קריב: יו"ר הוועדה אומר משהו קצת אחר.

שלמה מור יוסף: הם קיבלו את כל התקופה, רק הם לא ניצלו אותה לכלום.

גלעד קריב: בוא נצא מנקודת הנחה שבתקופת הקורונה, ויש לי ניסיון אישי בעניין הזה, קל היה להחליף מטפלים סיעודיים אפילו שלא ידעת אם כן חוסן, לא חוסן.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר לכם שלהיקפי החיסון הגענו במרץ האחרון.

גלעד קריב: מהגרי העבודה לא חוסנו מיד בהתחלה באותו קצב כמו הישראלים.

משה נקש: אלה שבאו למטופלים חוסנו כבר בהתחלה.

גלעד קריב: נכון, אלה שבאו למטופלים.

גלעד קריב: תסכימו איתי שתקופת הקורונה היא לא תקופה קלה להתארגנות.

שלמה מור יוסף: ניתנה להם תקופת התארגנות.

גלעד קריב: התזכיר הזה פורסם, הנחתם אותו על השולחן.

גלעד קריב: אנשים לא קוראים את כל פרטי ההצעה.

גלעד קריב: אנשים באים ואומרים: הממשלה יושבת על המדוכה, מדברת עם הכנסת למי מאריכים, למי לא מאריכים, בקשות, לא בקשות.

גלעד קריב: אין לנו אינטרס להפוך מאות משפחות ישראליות לעברייניות מ-1 ביולי.

גלעד קריב: הקורונה, חבריי וחברותיי, לא נגמרה.

גלעד קריב: קווינו שתיגמר, אבל לא נגמרה.

גלעד קריב: תראו מה הדיונים שמתקיימים היום בממשלה.

גלעד קריב: אם הקורונה לא נגמרה, המינימום הוא, בין אם בחוק הזה בהוראת מעבר, בין אם באמצעי אחר כי עשיתם את זה באמצעים מינהליים, שתלוו את החוק הזה באמירה: ברור מי כן, מי לא, מי קיבל את ההטבה, מי לא, אנחנו נותנים למשפחות זמן להתארגן.

גלעד קריב: אם מסתבר שלא נכנסו עוד 3,500 עובדים סיעודיים כי סגרו את השמיים ונתב"ג, גם על זה תצטרכו לתת את הדעת, הרי אי אפשר להשאיר 1,000 משפחות בלי מענה כשהוצאנו את העובדים.

שלמה מור יוסף: אנחנו כל הזמן עוסקים בזה.

שלמה מור יוסף: אם המצב ישתנה נשנה את המדיניות.

שלמה מור יוסף: ככה עשנו בשנה וחצי האחרונות.

גלעד קריב: אני מעונין לקדם את החקיקה הזאת במהירות, היא באמת חקיקה מיטיבה, אבל היא לא תעבור ככתבה וכלשונה.

גלעד קריב: הוועדה היא לא חותמת גומי, הוועדה היא עוד סיבוב בהתקנת החוק.

גלעד קריב: העלינו דברים, נאמרו דברים.

גלעד קריב: אני חושב שעם חלק מהדברים יותר פשוט לכם להסכים, חלק מהדברים דורשים בדיקה.

גלעד קריב: אם הסמכות היא של השרה, אז אני מצפה לדיון רציני עם השרה.

גלעד קריב: אנחנו לא נעכב את החקיקה, לא נקבע דיון לעוד שבוע.

גלעד קריב: יש את המשך היום להגיע לסיכומים.

גלעד קריב: אפשר לזמן גם דיון למחר בבוקר.

גלעד קריב: יש גם את יום רביעי.

גלעד קריב: יש עוד שלושה ימי מליאה לפנינו שבהם אפשר להצביע.

גלעד קריב: החוק צריך מספר תיקונים שהולמים את הדברים שנאמרו כאן בוועדה.

אורי מקלב: מערכת האיזונים בין פניות הציבור או בין מה שקורה בשטח לבין הכללים שהם צריכים לקבוע היא מערכת איזונים קשה.

אורי מקלב: הם לא יכולים לטפל בבעיות, הם צריכים לטפל בכללים, ולצערנו יש המון דברים חריגים.

אורי מקלב: כל חריג זה עניין של נפשות.

אורי מקלב: אל לא מעט מהסדרים הגענו דרך הדיונים בכנסת.

אורי מקלב: צריך לקבוע דיון רחב שיבואו בו לידי ביטוי כל הארגונים שמטפלים בזה, כדי שנוכל לצמצם את הפערים שאנחנו רואים היום בין מה שקורה בשטח לבין המענה שניתן.

גלעד קריב: יש פה ציבור שכולנו, חברי קואליציה ואופוזיציה, אחראים עליו.

דפנה פודור: אני מייצגת כמות מאוד גדולה של מטופלים סיעודיים.

דפנה פודור: אני דווקא רוצה לדבר על הנתונים שאדוני ביקש לאורך הישיבה.

דפנה פודור: ב-20.6 מר משה נקש העביר איזה שהוא מפגש למידה בנושא העסקת עובדים זרים בנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

דפנה פודור: הנתונים שהוא סיפק זה שיש היום 77,000 היתרים פעילים, בתוקף, ויש 55,000 עובדים זרים חוקיים בענף הסיעוד.

דפנה פודור: הדלתא היא 22,000, לא 15,000, כפי שנאמר קודם.

דפנה פודור: ניתחתי את הנתונים שיש לרשות האוכלוסין וההגירה ומפורסמים באתר, והנתונים מצביעים על כך שמשנת 2013 עד שנת 2018 יש גידול של 5.8% משנה לשנה בכמות העובדים הזרים החוקיים שנמצאים בישראל.

גלעד קריב: בתחום הסיעוד?

דפנה פודור: חוקיים בתחום הסיעוד.

דפנה פודור: העלייה הזאת מפסיקה בשנת 2020 כשנכנסה הקורונה.

דפנה פודור: משנת 2019 עד שנת 2020 הייתה ירידה של 2.5%.

דפנה פודור: בשנת 2021, שכרגע מפורסמים הנתונים רק על הרבעון הראשון, יש ירידה נוספת של 2.9%.

דפנה פודור: אם הגידול היה ממשיך משנה לשנה לפי ממוצע מייצג של 2013, היו אמורים להיות היום 62,278 עובדים חוקיים.

דפנה פודור: בפועל יש היום 54,123 עובדים, שזה מצביע על פער של 8,155 עובדים.

גלעד קריב: הנתונים האלה הם נתונים של הרשות?

דפנה פודור: כן, הם מפורסמים.

דפנה פודור: מידי שנה שהם מפרסמים את הנתונים.

דפנה פודור: פשוט בדקתי מה הגידול משנה לשנה, שזה גידול שהוא הגיוני לאור הטיפול בתוחלת החיים של האוכלוסייה.

דפנה פודור: לגבי העניין שנאמר שאין הגבלה ומי שצריך עובד זר מזמין, זה לא נכון, כי הלשכות הפרטיות שאמורות להביא את העובדים הזרים מוגבלות בסדר גודל של 10%,15% מהכמות שיש להן כל שנה.

דפנה פודור: זה אומר שיש כרגע פער מאוד משמעותי שאי אפשר לצמצם אותו.

דפנה פודור: יש הרבה מאוד מדינות מוצא שמקובלות להבאה שלא מגיעים מהן.

דפנה פודור: שמעתי שיש איזה שהם הסדרים, אבל אני מודה שאני לא מכירה אותם.

דפנה פודור: אני יודעת שיש לגבי הפיליפינים הסכם בילטראלי שמגביל את הכמויות, שיש לגבי הודו איסור על כניסה לישראל.

גלעד קריב: האם יש חריג לגבי הודו?

גלעד קריב: האם יש היתר לכניסה מהודו היום?

שלמה מור יוסף: כן.

גלעד קריב: ונכנסים?

שלמה מור יוסף: כן.

גלעד קריב: יש לכם את המספרים?

שלמה מור יוסף: כל מי שיצא עם אינטר ויזה נכנס חופשי.

שלמה מור יוסף: לגבי כל השאר אנחנו מארגנים עכשיו עם משרד הבריאות את המהלך שהם ייכנסו.

גלעד קריב: אז החדשים עוד לא נכנסו?

דפנה פודור: חדשים לא נכנסים.

גלעד קריב: כמה זמן עובדים חדשים בתחום הסיעוד מהודו לא נכנסו?

שלמה מור יוסף: בחודש האחרון.

גלעד קריב: רק מהחודש האחרון?

שלמה מור יוסף: מאז שהודו היא מדינה אדומה.

גלעד קריב: למיטב ידיעתי זה הרבה יותר מהחודש האחרון.

דפנה פודור: יש פה בעיה מאוד קשה בכך שאנשים חישבו את צעדיהם בהתאם לחוק הקיים.

דפנה פודור: חלק אמנם הגישו, אבל חלק לא הגישו כי ידעו שיידחו.

דפנה פודור: היום אומרים להם: הייתם צריכים להגיש.

דפנה פודור: הדבר הנוסף זו ההגבלה של 13 שנים.

דפנה פודור: גם לפי החוק הקיים, מטופל שיש לו עובד זר שנמצא אצלו, לא מפסיקים את העסקה של העובד הזר כשהוא עובר את התקופה שמותר לו לעבוד בישראל, וזאת כדי לשמור על איזה שהוא רצף טיפולי.

דפנה פודור: אם הייתה פה שנה ומשהו שהם עבדו אצל אותם מטופלים סיעודיים, אני חושבת שראוי לשמור על הרצף הזה גם אם הם עברו את ה-13 שנים.

שלמה מור יוסף: אם הוא הגיש לפני 13 שנים הוא ממשיך אחרי 13 שנים.

דפנה פודור: צריך לראות מה קורה עם אלה שהתחילו את העבודה בתקופת הקורונה, אולי הם עברו את ה-13 שנים וכבר עובדים שנה וחצי.

דפנה פודור: אם זה היה לפי החוק הקודם, אז היה מותר להם לעבוד עד שהמטופל נפטר.

שלמה מור יוסף: גם עכשיו.

גלעד קריב: יש גם גבול למה שאפשר לבקש מרשות האוכלוסין וההגירה.

גלעד קריב: יש איזה שהם כללי בסיס בתחום המורכב והרגיש הזה שבכל זאת צריך להקפיד עליהם.

גלעד קריב: המידתיות צריכה לבוא גם בצד השני.

דפנה פודור: כל עובד זר שמסיים את תקופת עבודתו החוקית בארץ מקבל תקופת היערכות ליציאה.

דפנה פודור: לא מדובר רק על אלה שהגישו בקשה ונדחו, אלא לכל עובד זר שסיים את תקופת העבודה שלו יש 60 יום או 90 יום היערכות ליציאה.

דפנה פודור: את העובדים האלה, בהתאם להודעות שפורסמו על ידי רשות האוכלוסין וההגירה, היה אפשר להתחיל להעסיק בתקופת הקורונה.

דפנה פודור: אנחנו מדברים פה על המטופלים הסיעודיים כאילו הם לקחו לעצמם פריבילגיה, אבל אין ברירה, אין פה עובדים זרים.

דפנה פודור: אנשים כבר הגיעו לצעדים כל כך קיצוניים, איימו לשרוף את עצמם.

גלעד קריב: אני לא רוצה לבלבל את היוצרות בין הדיון בהצעת החוק לבין הדיון הכללי.

גלעד קריב: אני קצת מתפלא שהצגת פה נתונים שלא קיבלנו מנציגי הממשלה, שאלה נתונים בסיסיים כשדנים בשאלה של מחסור.

גלעד קריב: אנחנו יודעים היטב מה העם אומר לנו לגבי אם יש מחסור או אין מחסור של עובדים זרים בתחום הסיעוד.

גלעד קריב: התשובה ברורה.

גלעד קריב: עד שלא יציגו לי נתונים הפוכים, וכרגע הממשלה לא מציגה נתונים הפוכים אלא תומכת בנתוניה בקיום המחסור, אני מתקשה לקבל את האמירה שאין כאן מחסור.

דפנה פודור: אדוני דיבר על פערי ההיצע והביקוש.

דפנה פודור: שכר יסוד של עובד זר כבר עלה ל-10,000.

דפנה פודור: צריך לעשות הוראת שעה שתסגור את הפער בין ההיצע והביקוש.

גלעד קריב: זה לא הניסיון האישי שלי לגבי השכר הממוצע של עובד בתחום הסיעוד.

דפנה פודור: יש איזו שהיא סחטנות, כי באמת יש הבדלים בין ההיצע לביקוש.

דפנה פודור: צריך לעמוד על הדבר הזה.

גלעד קריב: יש פה גם סוגיה של הבדל בין פריפריה לבין מרכז שאי אפשר להתעלם ממנה.

גלעד קריב: יותר קל להשיג עובדים סיעודיים שחיים קרוב לדירה שלהם בסוף השבוע.

גלעד קריב: להשיג עובד בתחום הסיעוד בקרית שמונה או במושב בערבה זה קריעת ים סוף.

גלעד קריב: כל הדברים האלה הם בוודאי סוגיות.

גלעד קריב: הציפייה שלי מהממשלה זה להבין שזו העת להמשיך במגמת הגמישות וההרחבה, לא להתחיל להצר מחדש, כי אנחנו עדיין בתוך תקופת הקורונה.

גלעד קריב: ירון בן גרא, עמותת "אהבה", בבקשה.

גלעד קריב: אנא הצג את העמותה.

ירון בן גרא: העמותה מייצגת כ-8,000 משפחות, רובם של נכים צעירים.

ירון בן גרא: העמותה מופיעה ומאוד רלוונטית בכל הוועדות שקשורות לחקיקה.

ירון בן גרא: אני אחראי לכמה עשרות ואולי יותר של מטופלים שפנו אלי ואני עם הרבה התנצלויות והתפתלות על הכיסא אמרתי להם, "אל תגישו, זה לא יעבור, החוק ברור, הנוהל ברור".

ירון בן גרא: אני אחראי לכמה עשרות ואולי יותר.

ירון בן גרא: בסעיף ב(1) לחוק הכניסה יש 4 סיבות עיקריות שאדם נדחה על הסף.

ירון בן גרא: סיבה אחת, והוראת השעה לא התייחסה אליה, זה האם חלפו או כמה זמן חלף מאז העסקתו החוקית האחרונה של העובד.

ירון בן גרא: הנוהל מדבר על 90 ימים.

ירון בן גרא: בתקופת הקורונה זה עלה ל-120.

ירון בן גרא: במטופלים צעירים זה 150 ימים.

ירון בן גרא: הוראת השעה לא מתייחסת לדחייה על הסף הזאת שדחתה, לדעתי, עשרות ואולי יותר של מטופלים שלגבי המטפל שהם מעסיקים חלפו יותר מ-120 יום מסיום תקופת העסקתו החוקית.

ירון בן גרא: אם אפשר לקבל את הנתונים לגבי כמה נדחו על הסעיף הזה זה יעזור.

ירון בן גרא: אולי כדאי להכניס את זה להוראת השעה.

משה נקש: בתוך הנתונים שנתנו יש כאלה שגם נדחו מהסעיף הזה.

משה נקש: אין עניין להתייחס לזה בהוראת השעה, מכיוון שזה, בעקבות החלטת בית המשפט, משהו שלא מהווה חסם מלהגיע בפני הוועדה.

גלעד קריב: יריב שוריאן, בבקשה.

יריב לוין: כל הדיון שנסוב כרגע הוא טיפה בים, הוא היה אמור לתת מזור לסדר גודל של בין 500 ל-1,000 מטופלים.

יריב לוין: נטען פה שיש כאלה שמוציאים היתר סתם כדי שישב מגירה.

יריב לוין: אני לא מכיר אוכלוסייה מבוגרת שתוציא 310 שקלים בשביל איזו פיסת דף שתשב לה במגירה.

יריב לוין: אנחנו הפכנו להיות לשכות למציאת פתרונות וירטואליים.

יריב לוין: מעבר לגילוי אמפתיה כלפי המטופלים שפונים אלינו כדי שנמצא להם פתרונות, אין לנו הרבה במה להושיע.

יריב לוין: אני יכול להגיד שמה שנראה כמו ברווז והולך כמו ברווז זה ברווז.

יריב לוין: מדברים על מחסור.

יריב לוין: לא סתם מגיעות אל חברי הכנסת משפחות רבות שצועקות, משפחות שהן נואשות ומשוועות לידיים עובדות.

יריב לוין: זה לא איזה מצג שווא שהמטופלים החליטו עכשיו שאין להם מה לעשות בזמן הקורונה ולכן הם פונים לחברי הכנסת, לשרה לשוויון חברתי, ליושב-ראש הוועדה, לכל מי שיכול לסייע במצוקה הקשה שיש.

יריב לוין: ביטוח לאומי לא נמצא בדיון הזה.

יריב לוין: ביטוח לאומי אמון על הכספים שאמורים לקבל המטופלים הסיעודיים שמעסיקים כרגע את העובדים הלא חוקיים שקיבלו הארכה.

יריב לוין: בחודש מרץ האחרון עת הורידה הקורונה טיפה ראש הדבר הראשון שהחליטה רשות האוכלוסין וההגירה לעשות זה להאריך עד ה-30.6 לאלה שנתנו להם הארכה עד ה-30.3.

יריב לוין: הדברים לא מתואמים עם ביטוח לאומי.

יריב לוין: עבר התאריך של 30.6 ויש כרגע מטופלים סיעודיים שלא יודעים אם הם יקבלו את גמלת הסיעוד של חודש יולי הקרוב.

יריב לוין: אלה דברים שלא נותנים עליהם את הדעת.

יריב לוין: השינויים שנעשים נעשים מהרגע להרגע, אין שום מחשבה מקדמית לגבי איך יגיבו המטופלים הסיעודיים.

יריב לוין: צריך להבין שהזכות להזדקן בכבוד, הזכות לקום בבוקר ולדעת שיש מי שיחליף לי את החיתול, שיש מי שיחליף לי את המצעים הרטובים מהשתן, זה דבר בסיסי שכל אדם בישראל זכאי להם.

יריב לוין: הלשכות הפרטיות עומדות על 99% השמה.

יריב לוין: יש אחוז אחד של מובלטים בקרב העובדים הזרים החוקיים שכרגע מפרסמת הרשות.

יריב לוין: מדובר על סדר גודל של 600 עובדים.

יריב לוין: זה נתון שמפרסמת הרשות יום יום בטבלת אקסל שהיא מפיצה לכל הלשכות.

יריב לוין: כיצד באה הרשות ואומרת שיש 4,000 אנשים פנויים לעבודה חוקית כאשר הם בעצמם מפרסמים יום יום סדר גודל של 600 או 700 מטפלים שחלקם אפילו פצועים ולא יכולים לשמש כמחליפים?

גלעד קריב: תודה, יריב.

גלעד קריב: אני מתכוון לקיים מחר דיון בהצעת החוק הזאת.

גלעד קריב: נשמע עכשיו את הייעוץ המשפטי.

תומר רוזנר: מעבר לשתי ההערות המרכזיות שיושב-ראש הוועדה וחברי הוועדה העלו לגבי אנשים שלא הגישו את הבקשה ולגבי תקופת המעבר, אני אעיר עוד שלוש הערות נוספות.

תומר רוזנר: לגבי המועד הקבוע של סוף דצמבר, אנחנו סבורים שלאור העובדה שבחודש מרץ הרשות פרסמה הודעה לגבי הארכת התקופה, לאור הנתון שקיבלנו מהרשות עצמה שבחודש פברואר כלל לא היו כניסות של עובדים זרים לישראל, ולאור העובדה שהגשת בקשה לוועדה ההומניטרית במסלולים הרגילים לא מותנית בשום תקופה מוקדמת, ראוי לחשוב על מועד מאוחר יותר של התקופה הקובעת.

תומר רוזנר: המועד שחשבנו עליו הוא סוף מרץ, אבל אפשר לחשוב על מועדים אחרים.

תומר רוזנר: המועד של סוף דצמבר הוא מועד נוקשה, אין לו שום הצדקה עובדתית.

תומר רוזנר: אם אנחנו מדברים על מסלול נוסף של הוועדה ההומניטרית קשה להבין את העניין הזה.

גלעד קריב: יש תקופת מינימום בוועדה ההומניטרית של התקשרות בין מטופל למטפל?

משה נקש: זה נכון שפברואר היה חודש שלא היו בו כניסות, אבל מאוקטובר כבר התחילו כניסות.

תומר רוזנר: שיא הגל השלישי של הקורונה היה בחודשים ינואר-פברואר 2021.

תומר רוזנר: כיוון שהמנגנון שנקבע כאן מדבר על כך שבמהלך שלושה חודשים מאז שהוראת השעה נכנסת לתוקף אפשר להגיש את הבקשות, אנחנו חושבים שהוראת השעה עצמה צריכה להיות לתקופה ארוכה יותר, וזאת כדי לאפשר לרשות את פרק הזמן הנדרש לטפל בבקשות עצמן שיוגשו לקראת סוף אותם שלושה חודשים, שלא ייווצר מצב שתהיה בקשה שתוגש ולא יספיקו לטפל בה.

שלמה מור יוסף: כמה אתה מציע?

תומר רוזנר: אתם תגידו כמה זמן אתם חושבים שאתם צריכים, אבל אני חושב שחודש.

משה נקש: זה עניין תפעולי.

תומר רוזנר: אני לא מציע לשנות את המועד של שלושה חודשים שבהם צריך להגיש את הבקשה.

תומר רוזנר: הנושא האחרון הוא לגבי הגורם המוסמך.

תומר רוזנר: יש פה הצעה לשנות את הגורם המוסמך שמאשר הן את רציפות העסקה והן את הצורך במניעת נזק.

תומר רוזנר: כאן מוצע שזה יהיה כל עובד בכיר בלשכה פרטית.

תומר רוזנר: אנחנו חושבים שזה שוחק בצורה מאוד משמעותית את הרציונל מאחורי הצעת החוק.

תומר רוזנר: זה צריך להיות גורם שיש לו איזו שהיא מחויבות מקצועית בנושא של טיפול בעובד זר.

תומר רוזנר: לא מתקבל על הדעת שעובד שהוא פקיד, בכיר ככל שיהיה, שאין לו שום הכשרה מקצועית, יעיד על כך שהפסקת הקשר תגרום נזק למטופל.

תומר רוזנר: זה ממש חורג תחת הרציונל של כל הצעת החוק.

תומר רוזנר: היום בחוק זה עובד סוציאלי, רופא או אחות.

גלעד קריב: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון הארוך והחשוב הזה.

גלעד קריב: כעיקרון, אלא אם כן יהיו שינויים קדימה או אחורה, נקבע דיון המשך כבר מחר.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא לאשר את הצעת החוק, אבל זה מותנה במחשבה של משרדי הממשלה על הקשיים המשפטיים שעלו כאן ועל הצורך לנסות להתמודד עם התופעה של המחסור.

גלעד קריב: התחושה שלנו היא שקיים מחסור.

גלעד קריב: זו ההבנה שלנו את הנתונים ששמענו כאן, זו ההבנה שלנו את מה שאנחנו שומעים מגורמים שונים בשטח ומהרשויות הממשלתיות.

גלעד קריב: אנחנו מברכים על זה שרשות האוכלוסין וההגירה מתחילה לעשות מחקר בנושא הזה, ואני בטוח שוועדת הפנים תשמח לעמוד על תוצאותיו.

גלעד קריב: נקודת המוצא שלי מהדיון הזה היא שקיים מחסור.

גלעד קריב: אני מציע לרשות האוכלוסין וההגירה, מכיוון שאנחנו דנים במצב מיוחד שאתם יזמתם אותו, שאתם כבר הוכחתם עד כמה אתם הולכים לקראת הציבור בתקופה הזאת של הקורונה, שתנהלו את הדיון בנושא הזה מתוך הבנה שכרגע קיים מחסור.

גלעד קריב: יכול להיות שעוד שנה נהיה במציאות אחרת.

גלעד קריב: כרגע הדיון הוא לשעה 14:00 מחר.

גלעד קריב: בכוונתי בשעה 14:00 מחר לא לפתוח דיון מחודש בעניין, רק לדווח על הבנות או אי הבנות בשיג ושיח שלנו עם משרדי הממשלה או עם המשרד הממשלתי המציע.

גלעד קריב: אם נגיע להסכמות, אפשר בהחלט להעביר את החוק הזה במליאה מחר או מוחרתיים.

גלעד קריב: תודה לכולם על הדיון החשוב, תודה לכל נציגי הממשלה שהצטרפו והשקיעו מזמנם, הישיבה נעולה.