ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 23, 2021-07-19 09:30

גלעד קריב: בוקר טוב, שבוע טוב לכל הנוכחים והנוכחות.

גלעד קריב: אנחנו בדיון מיוחד שבו ועדת חוקה מארחת צמד חוקים שאמורים להידון במקור בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת שטרם החלה את פעולתה הסדירה.

גלעד קריב: הוועדה המסדרת העבירה את הדיון בשתי הצעות החוק אלינו.

גלעד קריב: הצעת חוק אחת מדברת על הארכת תוקף, השנייה מדברת על הארכת הסדר.

גלעד קריב: אנחנו הבוקר ניגשים לדון בהצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) מ/1413.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים היום בדיון שלא יסתיים בהצבעות, כי ההצבעות כפופות להסכמות של הקואליציה והאופוזיציה.

גלעד קריב: היום, בשל חג הקורבן שמצוין על ידי חברי וחברות הכנסת המוסלמים והדרוזים, אנחנו מקיימים רק דיון.

גלעד קריב: בהתאם להסכמות, נתקדם לעבר הצבעות בהמשך השבוע.

גלעד קריב: אין ספק שזה חוק שאנחנו רוצים לקדם במהירות כדי לאפשר את הפעילות התקינה של הקרן.

גלעד קריב: מכיוון שאנחנו עם הרכבי ועדות חדשים וזו ועדה שמארחת את הדיון, אנחנו נקדיש את הישיבה להצגות קצרות של הקרן והעניינים שבהן היא עוסקת.

גלעד קריב: בגדול, כפי שאמרתי, יש חשיבות גדולה בהארכת הוראות החוק שתאפשרנה שימוש בכספי הקרן.

גלעד קריב: בקרן צבור הון גדול שמיועד למטרות מאוד מאוד ספציפיות שמן הראוי שישתמשו בו באופן יעיל.

גלעד קריב: מקריאת חומרי הרקע עולות כמה שאלות לגבי הקצאת הכספים ולגבי הדרכים שבהן אנחנו מבטיחים שכל המטרות הנוספות שמנויות בחוק אכן תקבלנה את ההתייחסות הראויה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים אליך, תומר, להצגת המסגרת הכללית של הדיון.

תומר רוזנר: תודה, אדוני היושב-ראש.

תומר רוזנר: חוק שמירת הניקיון קובע, בפרק ג' לדעתי, הסדר שעניינו היטלי הטמנה.

תומר רוזנר: היטלי הטמנה הם היטלים שמוטלים על כל מי שמפעיל אתר להטמנת פסולת.

תומר רוזנר: לפי סוגי הפסולת השונים מוטל היטל שמטרתו העיקרית היא לעודד הפחתת הטמנה, מתוך תקווה שבדרך הזאת אתה תפחית את כמויות ההטמנה שאתה עושה של פסולת מסוגים שונים.

תומר רוזנר: כספי היטלי ההטמנה מועברים לקרן לשמירת הניקיון, שזאת קרן שקיימת לפי חוק שמירת הניקיון במשרד להגנת הסביבה.

תומר רוזנר: בהנהלתה חברים נציגי המשרד להגנת הסביבה, נציג משרד האוצר ונציגי ציבור, שאחד מהם הוא נציג רשויות מקומיות, השני הוא נציג אחר.

תומר רוזנר: הנהלת הקרן אמורה להחליט על חלוקת הכספים של היטל ההטמנה לפרויקטים להפחתת הטמנה, בעיקר פרויקטים של מחזור.

תומר רוזנר: במהלך השנים נוספו לקרן מטרות נוספות שבהן ניתן להשתמש בכספי היטל ההטמנה.

תומר רוזנר: המטרות האלו כוללות קידומם של חוקים שונים, חינוך, הסברה ומטרות נוספות.

תומר רוזנר: בשנת 2013 אישרה הכנסת הוראת חוק שקובעת שעד 35% מהכספים שלא השתמשו בהם למטרות הפחתת ההטמנה, שנקראות מטרות פיתוח, ישמשו לסיוע לרשויות מקומיות באשכולות 1 עד 5 בטיפול במפגעי פסולת וטיפול שוטף בפסולת לתקופה של שנה.

תומר רוזנר: המטרות הנוספות האלו הן מטרות שנקבעו כהוראת שעה.

תומר רוזנר: בשנת 2017 הוארכה הוראת השעה עד לשנת 2020.

תומר רוזנר: בעקבות פיזור הכנסת ההוראה עמדה בתוקף עד ה-6 ביולי 2021.

תומר רוזנר: כעת מבקשת הממשלה להאריך את הוראת הממשלה עד סוף 2022.

תומר רוזנר: הנהלת הקרן, למרבה הצער, לא הגישה כמתחייב בחוק את דוחותיה לשנת 2020 ואת הדוחות החצי שנתיים שהיא חייבת להגיש לגבי השימוש בכספי היטל ההטמנה, זאת למרות שכבר בשנה שעברה יושב ראש ועדת הפנים ויושב-ראש הכנסת נזפו בקרן נזיפה קשה על כך שהם לא מגישים את הדוחות בזמן.

תומר רוזנר: הדוחות לשנת 2019 שהוגשו בנובמבר 2020, הם הדוחות האחרונים שהוגשו על ידי הקרן.

תומר רוזנר: יש כאן הפרה ברורה של הוראות החוק.

תומר רוזנר: קשה לדעת מה הכספים שנעשה בהם שימוש, לאיזה צרכים וכו'.

תומר רוזנר: ביקשנו לקראת הדיון הזה שהנהלת הקרן תעביר לנו נתונים ספציפיים לגבי השימוש בכספים למטרות הוראת השעה.

תומר רוזנר: הנתונים האלה הועברו לקראת הדיון הזה ונמצאים בפניכם.

תומר רוזנר: מתוך הדברים אפשר לראות שמאז הוראת השעה הקיימת הוקצו כ-400 מיליון שקלים למטרה הספציפית הזאת, מתוכם נוצלו כ-250 מיליון בלבד.

תומר רוזנר: יש ניצול די נמוך של הכספים שהוקצו, שזה איזה שהוא מאפיין של פעולת הקרן בכלל.

תומר רוזנר: זאת נקודה שצריך לתת עליה את הדעת.

תומר רוזנר: צריך לזכור שהיטל ההטמנה שאנחנו מדברים בו, נועד להפחתת הטמנה באמצעות פיתוח אמצעים חלופיים להטמנה, בעיקר מחזור.

תומר רוזנר: ככל שמרחיבים את מטרות הקרן ומשתמשים בכספים למטרות נוספות, בייחוד למטרות שמדובר בהן בהוראת השעה, נשחקת התכלית הבסיסית של היטל ההטמנה והוא הופך להיות מס ככל מס אחר, הוא מאבד את תכליתו ומאבד את ייעודו המקורי.

תומר רוזנר: גם את זה צריך להביא בחשבון כשדנים בהצעת החוק.

גלעד קריב: תודה רבה, עו"ד רוזנר.

גלעד קריב: אנחנו נבקש מאלעד עמיחי, סמנכ"ל המינהל במשרד להגנת הסביבה, להתייחס להארכת התוקף ולסוגיות שהועלו כאן על ידי היועמ"ש של ועדת הפנים.

גלעד קריב: ברשותך, בשל כבודו של הבית הזה, אני רוצה לבקש התייחסות לעובדה שהקרן לא ממלאת כרגע את חובותיה כלפי הכנסת.

גלעד קריב: אתם מבקשים מאיתנו להאריך את פעילות הקרן בהקשרים המתבקשים של הוראת השעה בעוד שנה וחצי, זאת מבלי שיש לפנינו את הדיווחים שלכם שמתחייבים על פי החוק.

גלעד קריב: אנא התייחסות לסוגיה הזאת וגם ספציפית לסוגיה של מתי אתם מניחים על שולחן הכנסת את הנתונים החסרים.

אלעד עמיחי: תודה, כבוד היושב-ראש, אני אתחיל בשאלה השנייה שלך.

אלעד עמיחי: אנחנו נגיש את הדוח במהלך חודש אוגוסט.

אלעד עמיחי: אנחנו בשלבים סופיים של הדיווח, של הבנייה שלו.

אלעד עמיחי: עיצבנו אותו מחדש בצורה קריאה יותר, נוחה יותר ומפורטת יותר.

אלעד עמיחי: אין לי אלא להצר על זה שלא הגשנו את זה עד עכשיו, אני חושב שזה לא תקין, ואנחנו עומדים להגיש את זה באוגוסט.

גלעד קריב: האם תדעו לומר לנו בעל פה את נתוני 2020 בחלוקה למטרות המרכזיות, אם זה הטיפול בפתרונות מחזור, ההקצאות לרשויות המקומיות והפעולות נוספות האחרות שהן חינוך, הסברה ואסבסט?

אלעד עמיחי: אני חושב שנוכל להציג את זה בצורה די מפורטת בעל פה.

אלעד עמיחי: כמו שאמרתי, באוגוסט נגיש את זה בכתב.

אלעד עמיחי: הנהלת הקרן מילאה בתקופה האחרונה את שירותיה, חידשה את פעולתה.

אלעד עמיחי: אנחנו בהחלט רואים בזה משימה, אתגר וחובה להתנהל לפי הוראות החוק, וככה נעשה.

אלעד עמיחי: אנחנו שואפים, וגם נעשה את זה, לעבוד באופן מסודר.

גלעד קריב: אנחנו רושמים לפנינו את העובדה שבחודש אוגוסט השנה הזאת יש התחייבות של המשרד להגנת הסביבה להניח את הדוח בפני הכנסת.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים שתיקחו את זה כהתחייבות שנטלתם על עצמכם בפני הוועדה.

תומר רוזנר: אני מבקש שאת הדוחות החצי שנתיים לגבי היטל ההטמנה של המחצית הראשונה של 2021, כפי שוועדת הפנים ביקשה מכם כבר עשרות פעמים, תגישו לא יאוחר משלושה חודשים מתום אותה חצי שנה.

גלעד קריב: אין סיבה שהדברים לא יקרו, זה לא נראה דבר כל כך מסובך לדיווח.

גלעד קריב: הפיקוח של הכנסת הוא לא בונוס, הוא הגדרה מחייבת בחוק שצריך לעמוד בה.

גלעד קריב: אני אתייעץ עם חברתי השרה אם לא נכון להאריך את הוראת התוקף לפרק זמן יותר קצר אחרי קבלת כל הדוחות.

אלעד עמיחי: עכשיו לגבי הוראת השעה.

אלעד עמיחי: כפי שציין עורך דין רוזנר, לכספים שנגבים בקרן הניקיון יש שימושים עיקריים: צמצום הטמנת הפסולת, פיתוח תחליפים, פיתוח תשתיות ושימושים מתקדמים לטיפול בפסולת.

אלעד עמיחי: המטרה של כספי היטל ההטמנה היא להביא למצב ש-80% מהפסולת לא יגיעו להטמנה אלא יטופלו בשיטות מתקדמות של מחזור.

אלעד עמיחי: יחד עם זאת, כפי שצוין בחוק, יש שימושים נוספים בכספי הקרן.

אלעד עמיחי: קודם כל, לנושא חינוך והסברה.

אלעד עמיחי: כולם מסכימים שחינוך והסברה הם תשתית שמקדמת את התכליות העיקריות של כספי ההיטל.

אלעד עמיחי: אנחנו מוציאים מידי שנה כספים, בעיקר לרשויות המקומיות ולמערכת החינוך, כדי לקדם חינוך והסברה בנושאי מחזור ומניעת הטמנת פסולת, ובנוסף לכך, לטיפול באסבסט, לשיקום אתרי פסולת.

אלעד עמיחי: הוראת השעה שקודמה ב-2013 מעבירה את כספי ההיטל לרשויות מקומיות במצב סוציו אקונומי נמוך, מרחיבה את השימושים של כספי ההיטל לטיפולים אחרים בפסולת שאינם הטיפולים העיקריים, וזאת מתוך מחשבה שישנן רשויות מקומיות שצריכות לעשות את קפיצת המדרגה וליישר קו עם הרשויות האחרות כדי שיוכלו לעבור לשלב הבא של מניעת ההטמנה.

אלעד עמיחי: רשויות מקומיות רבות במדינת ישראל, בין השאר מהחברה הערבית אבל לא רק, נמצאות במצב תשתיתי נמוך מאוד מבחינת תשתיות של טיפול בפסולת.

אלעד עמיחי: כדי להביא אותן ליישור קו מבחינת תשתיות הטיפול בפסולת, החוק אישר לקרן הניקיון להקצות כספים לשימושים שאינם השימושים העיקרים, אפילו לסייע להן בתקופה מסוימת גם בטיפול השוטף.

אלעד עמיחי: הכספים האלה הוקצו במספר פרויקטים, במספר תכניות.

אלעד עמיחי: כמו שצוין פה, חלקם כבר שולמו, חלקם כבר נמצאים בשלבים שונים של התקדמות הפרויקט.

אלעד עמיחי: אנחנו במשרד ובקרן הניקיון לא מרוצים מקצב התקדמות הפרויקטים.

אלעד עמיחי: לרשויות מקומיות יש חסמים, יש קשיים בירוקרטיים.

אלעד עמיחי: השלב שבין הקצאת הכספים להוצאתם בפועל לוקח לעיתים זמן רב.

אלעד עמיחי: עדיין אנחנו חושבים שנכון לתת את השימוש הזה של הכספים הנוספים כדי לקדם את הרשויות החלשות, את הרשויות הזקוקות, לפתח את תשתיות הפסולת הבסיסיות.

אלעד עמיחי: בשלב הבא, אחרי שיעמדו לרשות הרשויות והתושבים תשתיות פסולת בסיסיות, ניתן יהיה לעשות את קפיצת המדרגה לשלבים המתקדמים יותר של קידום מחזור ופתרונות מתקדמים יותר של טיפול בפסולת.

אלעד עמיחי: בטח כולכם שמעתם בשבוע שעבר שהשרה להגנת הסביבה שמה את הטיפול בפסולת בחברה הערבית כנושא דגל.

אלעד עמיחי: ככל שתאושר הקצאת התקציב, כך ניכנס לשלב נוסף של קידום תשתיות הפסולת בחברה הערבית, יחד עם החברה הערבית, יחד עם השותפים שלנו במשרדי הממשלה, יחד עם גורמים נוספים בשלטון המקומי, כדי שבחברה הערבית תשתיות הפסולת והשירות שניתן לתושבי הרשויות המקומיות יהיה דומה למה שכל אזרח במדינת ישראל מקבל.

אלעד עמיחי: הזכות שיפנו לך את הפסולת מהבית והיא לא תישרף בפאתי היישוב ותזהם את הסביבה, הזכות שהפסולת הגושית, פסולת הבניין או פסולת הגרוטאות תיאסף ולא תיערם בשטחים הפתוחים במרחב הכפרי, אנחנו חושבים שזאת זכות בסיסית, זכות אזרחית בסיסית.

אלעד עמיחי: הכספים האלה ישמשו לקידום התכנית הזאת ויביאו את הרשויות המקומיות לרמה אחרת של טיפול בפסולת.

אלעד עמיחי: ישנו פרויקט, ואני רואה פה את שגיא ממשרד הפנים, בנושא האשכולות.

אלעד עמיחי: ברשויות שקשה להן לבצע בעצמן יש יתרון גדול לאיגום משאבים, לריכוז כוחות.

אלעד עמיחי: אנחנו עובדים יחד עם משרד הפנים כדי להקצות את התקציבים לאשכולות שיהיו קבלן הביצוע באותן רשויות שזקוקות לזה.

גלעד קריב: מכיוון שבדיון הזה לא יהיו הצבעות, אני אבקש שתכינו את תמצית הנתונים כדי שהם יועברו לוועדת הפנים עד לכל המאוחר מחר.

גלעד קריב: הדיון הבא יתקיים כאשר יהיו נתוני 2020, גם אם לא בצורת דוח ולא עם כל הניתוחים.

גלעד קריב: הטבלאות הכספיות על ניצול תקציבי הקרן ב-2020 הם תנאי להתקדמות שלנו להצבעות.

גלעד קריב: אנחנו מוחלים מראש על איכות העיצוב.

גלעד קריב: זה בסדר, אל תשקיעו הרבה זמן בגרפיקה, בשביל זה תחכו לאוגוסט.

גלעד קריב: תעבירו לנו את הנתונים כדי שנראה את הרצף של מה שקרה בשנה הזאת שאנחנו יודעים שהייתה שנה מורכבת.

גלעד קריב: שנת 2020 הייתה שנת קורונה, זה הכל ברור, אבל אנחנו לא יכולים להאריך את פעילות הוראת השעה אם אנחנו לא רואים את הנתונים של 2020.

גלעד קריב: אני כבר מראש אומר לך, אלעד, שבסבב ההתייחסות שלך לדברי חברי הכנסת אני אבקש ממך התייחסות, מעבר לנתונים של 2020 שכבר דיברנו עליהם, תשובה על השאלה מדוע אין ניצול מלא של כספי הקרן שמוקצים למטרות הנוספות.

גלעד קריב: הבנתי שאנחנו נמצאים באזור ה-60% בניצול הכספים.

תומר רוזנר: הכספים של הוראת השעה.

גלעד קריב: ניתן לנצל עד 35% מהתקבולים השנתיים לטובת המטרות הנוספות שבמרכזן כרגע הרשויות המקומיות.

גלעד קריב: מדוע אנחנו עומדים על אחוז ניצול של 60%?

גלעד קריב: ואם כן, למה אתם מבקשים מאיתנו להאריך את הוראת השעה בהיקף הזה?

גבי לסקי: באיזו שנה הניצול?

גבי לסקי: האם זה נתון של 2020 או 2019?

גלעד קריב: מצטבר.

גלעד קריב: אני מבקש התייחסות שלכם לנושא האשכולות, האם ההגבלה לאשכולות 1 עד 5 מצדיקה את עצמה.

גלעד קריב: אם יש תת ניצול בנתונים המצטברים, אולי צריך להרחיב את האשכולות ולאפשר לעוד רשויות מקומיות להיכנס לתוך המהלך הזה.

גלעד קריב: גם רשויות, ויתקנו אותי נציגי משרד הפנים והאוצר, באשכולות יותר גבוהים מ-5 נזקקות למענקי איזון, דהיינו התקציבים העצמיים שלהן לא מספקים את כל צורכיהן.

גלעד קריב: אם יש פה מקור כספי לפעילות החשובה הזאת, מדוע לא להרחיב בהוראת השעה את 1 עד 5?

גלעד קריב: אולי 1 עד 7, אולי 1 עד 8, אני לא יודע, אבל תביאו הצעה.

גלעד קריב: מה ההיצמדות הזאת דווקא ל-1 עד 5?

גלעד קריב: עברתי על הטבלה המפורטת ולמעט תמיכה באגודה שמנהלת שנת שירות לא ראיתי כאן תמיכות בארגונים אזרחיים שהם בוודאי פעילים בתחום החינוך וההסברה.

גלעד קריב: החברה האזרחית, בעיני, בייחוד בתחום הסביבה, שותפה בכל מהלך שהוא.

גלעד קריב: ראיתי כאן נתון לגבי ההקצאה לרשויות ביהודה ושומרון.

גלעד קריב: אני רוצה להבין אם ההקצאה לרשויות ביהודה ושומרון שונה מהפרמטר הכללי של 1 עד 5, ואם כן, אז מכוח איזו הוראה בחוק ניתן להקצות לרשויות ביהודה ושומרון שהן לא 1 עד 5?

גלעד קריב: אם הן 1 עד 5, למה צריך לשים אותן בתחום נפרד?

גלעד קריב: אני רואה שבשנת 2019 הקציתם לכל הרשויות בתוך ישראל הריבונית 13.24 מיליון שקל ולרשויות ביהודה ושומרון 12.26 מיליון שקל, אלא אם כן אני טועה בקריאת הנתונים.

גלעד קריב: ב-2018 הקציתם לכל הרשויות 1 עד 5 5.17 מיליון ש"ח, שזה נתון שהוא בעיני מטריד.

גלעד קריב: מכל התקבולים של הקרן שאני מבין שמגיעים כמעט לחצי מיליארד שקל בשנה, מצאתם לנכון ב-2018 להקצות לרשויות במצב סוציו אקונומי קשה 5 מיליון שקלים.

גלעד קריב: באותה שנה הקציתם ליהודה ושומרון 9 מיליון שקלים.

גלעד קריב: אני אשמח להבין את הגדרה הכללית, מה זה תחום יהודה ושומרון, איך הוא משתלב עם הוראת השעה, ועוד יותר אשמח שתסבירו לי את הפרופורציות בהקצאה, מה קרה פה ב-2020, מה התכניות לעתיד.

גלעד קריב: נראה לי מאוד מוזר, אלא אם אני קורא לא נכון את הדוח שזו, כמובן, תמיד אפשרות.

גלעד קריב: אני אבקש מראש המועצה המקומית זכרון יעקב, ידידי זיו דשא, להביא את דבר השלטון המקומי.

זיו דשא: אני רוצה לגעת בכמה נושאים מרכזיים.

זיו דשא: אני אתייחס תחילה לנושא של שמירת חוק הניקיון.

זיו דשא: כמו שנאמר, בקרן הזאת יש מיליארדים.

זיו דשא: אותם 25% אמורים לתת מענה לפעולות שונות שהן מאוד רחבות.

זיו דשא: ללכת להרחיב את זה היום ללא סיבה או ללא הצדקה, עלינו זה לא מקובל.

גלעד קריב: כרגע אין לפנינו הצעה להרחבת מטרות הקרן, רק להארכת הוראת השעה.

זיו דשא: אני יודע שיש כוונה להגדיל -35%.

תומר רוזנר: זאת הוראת השעה.

גלעד קריב: הוראת השעה כבר הגדילה ל-35% לטובת השלטון המקומי.

גלעד קריב: בחוק המקורי ישנה הגבלה עד 25% לטובת המטרות הנוספות, שזה היה אסבסט, חינוך והסברה.

גלעד קריב: כשצירפו את הרשויות המקומיות, את התמיכה בפרוייקטי הפסולת של הרשויות המקומיות, הגדילו לטובת המטרה הספציפית הזאת מ-25% ל-35%.

גלעד קריב: זה כרגע המצב.

גלעד קריב: כרגע מבקשים מאיתנו לעשות קופי פייסט.

זיו דשא: לזה אנחנו בדיוק מתנגדים.

זיו דשא: בואו נראה אם ה-25% בכלל מנוצלים.

זיו דשא: אל נשכח שהכספים בקרן הניקיון הם מארנונה נוספת או מכספים שמוטלים על הציבור הרחב.

זיו דשא: גם ככה אנחנו יודעים את הקושי היום שחוות הרשויות.

זיו דשא: המטרה היא לעודד פתרונות סביבתיים אחרים - מחזור, השבה וכיוצא באלה, במקום פעולת ההטמנה שהיא מאוד מאוד בעייתית.

זיו דשא: ראיתי את המכתב של המנכ"לית של המשרד לאיכות הסביבה בנוגע להתמודדות עם הבעיה של אתרי הטמנה שהולכים ונסגרים, על כך שאין חלופות בהמשך.

זיו דשא: צריך להבין שמבחינתנו מטרת הקרן היא לייצר פתרונות כדי להפחית הטמנה ולהפחית את המס המוטל על תושבי מדינת ישראל בצורה ישירה או עקיפה.

זיו דשא: אחת מהמטרות של הקרן, כמו שאמרנו, זה ליצור מתקני קצה, מתקני טיפול.

זיו דשא: אנחנו לא נמצאים שם עדיין.

זיו דשא: הקרן היא קופה קטנה או קופה גדולה למטרות כאלו ואחרות.

זיו דשא: אני הצטרפתי לקרן בחצי השנה האחרונה.

זיו דשא: אנחנו לא פעם מתנגדים לחלק מההצעות שמובאות כדי להעביר למקורות כאלה ואחרים.

זיו דשא: אנחנו רחוקים מאוד מהיעדים שאותם הגדיר המשרד.

זיו דשא: במקום לקחת את אותם 10% שרוצים בהוראת השעה כדי להפנות למטרות אחרות, אנא תשאירו אותם ובואו נפתח איתם פתרונות לאתרי קצה שהופכים לטיפול בפסולת ומחזור.

זיו דשא: ביישוב שאני גר ומנהל אותו, זכרון יעקב, וכולם מוזמנים לראות, יש מתקן שהוקם של קיבוץ בית אל, מתקן מרשים ביותר של טיפול בפסולת, גזם ואשפה רטובה.

זיו דשא: אנחנו חלק ממנו.

זיו דשא: יש פתרונות, רק צריך שנוביל ונעשה אותם.

זיו דשא: הרעיונות קיימים, רק בואו נקצה את המשאבים למקומות הנכונים.

זיו דשא: אנחנו רואים שב-2018 רק אחוז אחד, לא 10% כפי שהיה מצופה, ניתן מהקרן לטובת הרשויות בסוציו אקונומי 1 עד 5, כך שגם כאן יש החטאה במטרות.

זיו דשא: ב-2019 הוקצו 2.5%.

זיו דשא: אתם רוצים להאריך את הוראת השעה, לאשרר את ה-35% כשאנחנו אפילו לא נמצאים באותם 25%.

זיו דשא: בואו נממש את ה-25% לאותן רשויות, אחרי זה נדבר על 35%.

גלעד קריב: אתה לא מדבר כרגע כחבר הנהלת הקרן, אלא כנציג השלטון המקומי, נכון?

זיו דשא: בהחלט.

גלעד קריב: העמדה של מרכז השלטון המקומי היא שצריך להאריך את הוראת השעה אבל לרדת בחזרה להגבלה של 25% במקום 35%, כי ממילא הדברים לא מנוצלים.

גלעד קריב: אתם אומרים שכדאי לשמור יותר כסף למטרה המרכזית של הקרן, שזה פתרונות חליפי הטמנה ארוכי טווח.

גלעד קריב: זו העמדה של המרכז.

אורי מקלב: האם יש לכם עמדה לגבי פעילות הקרן, דהיינו אם הם עמדו ביעדים, מה היו היעדים מול הביצוע שלכם, האם הוקמו כל מרכזי ההטמנה וכל הדברים האחרים שהבטיחו?

זיו דשא: עלות ההקמה של אתר בקנה מידה כמו בזכרון יעקב היא כ-25 מיליון שקלים.

זיו דשא: הרשויות המקומיות לא יכולות לשאת לבדן בהקמת מתקנים של תשתיות, כי יש גם לתקן כביש, לבנות גן או בית ספר.

זיו דשא: הקרן נועדה לזה, היא יכולה לסייע רבות, ושם צריך לדחוף בכל מיני פתרונות קצה שעדיין בכלל לא מקודמים.

זיו דשא: לצפות שאנחנו, הרשויות, נעשה את זה באופן עצמאי - -

אורי מקלב: לא אמרתי שהרשויות יעשו.

אורי מקלב: לקרן היו אמורים להיות יעדים לגבי מה היא עושה ומה היא לא עושה.

אורי מקלב: מרכז השלטון המקומי עמד מולם, היו תכניות.

אורי מקלב: האם בוצעו התכניות?

גלעד קריב: אני חושב שמר דשא אמר בצורה די ברורה שמבחינתם הקרן לא מיטיבה לממש את מטרתה המרכזית בניצול ל הכספים.

אורי מקלב: אני רוצה נתונים מהצד השני.

זיו דשא: אנחנו נמצאים היום ב-80% הטמנה, שזה נתון שצריך להטריד פה את כולם.

זיו דשא: אנחנו מטפלים בזה יחד עם משרדי ממשלה אחרים.

אורי מקלב: היה יעד של 70% הטמנה, לא 80%, מול 30 של מחזור.

גלעד קריב: זה ברור שאין עמידה.

גלעד קריב: אנחנו במצב מוזר שבו הוועדה הזאת דנה בחוק שלא רק שייך עקרונית לוועדה אחרת, גם ועדה אחרת עוסקת בו.

גלעד קריב: זה חוק שיש בו חובת מעקב סטטוטורית של הכנסת, שיש דיווחים.

גלעד קריב: אני לא נכנס לדיון הכללי שוודאי יתקיים בוועדת הפנים על דעת היושב ראש או היושבת ראש שייבחרו, אבל כבר הבהרנו שלא נהיה חותמת גומי באישור הוראת השעה.

גלעד קריב: מר שגיא גנות-שחר, מנהל תחום פיתוח אזורי במשרד הפנים, התייחסותך המהירה.

שגיא גנות-שחר: משרד הפנים לא אחראי ישירות על נושא הפסולת, אבל אנחנו כן מעורבים ביחד עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד האוצר בגיבוש המדיניות מתוקף התפקיד שלנו כאחראים על פיתוח ורגולציה של השלטון המקומי, בעיקר מנקודת המבט של הקמת מערכים אזוריים והתארגנויות אזוריות להקמה של מתקני קצה.

שגיא גנות-שחר: פסולת זה תחום שיש בו יתרון מובהק לגודל, לכן אנחנו מנסים להסתכל על זה מנקודת מבט שהיא קצת יותר מלמעלה.

שגיא גנות-שחר: אנחנו תומכים בהארכה של הוראת השעה שהיא חיונית על מנת לקדם קולות קוראים כאלה ואחרים בפעילויות של המשרד להגנת הסביבה.

שגיא גנות-שחר: הארכה הייתה אמורה להיות עד סוף שנת 2023.

שגיא גנות-שחר: הארכה, להבנתנו, רק עד סוף שנת 2022 נועדה לאפשר למשרד להגנת הסביבה לגבש מדיניות חדשה לגבי שימוש בכספי הקרן, בעיקר איך מקצים אותם לרשויות השונות.

שגיא גנות-שחר: אנחנו עובדים על התהליך.

שגיא גנות-שחר: ספציפית לעניין המטרה של תמיכה בפעילות שוטפת ברשויות בסוציו נמוך, הדבר הזה מאוד משמעותי כי הוא מאפשר לרתום רשויות להפנות את הפסולת שלהן לכיוון של טיפול יותר מתקדם, לא להטמנה, גם אם היטל ההטמנה הוא הרבה פעמים אופציה יותר כלכלית עבורן.

שגיא גנות-שחר: אנחנו מאמינים שלתמיכה לפרק זמן מסוים יש חשיבות בלרתום את הרשויות לפעילות הזאת כדי שיראו כי טוב ובהמשך ייקחו את זה על עצמן.

שגיא גנות-שחר: חשוב לי בנקודה הזאת כן לשים על השולחן את התמונה היותר רחבה של הקרן, של המטרות שלה, את מי היא משרתת.

שגיא גנות-שחר: כמו שהתייחס מר זיו דשא, בסוף יש פה כחצי מיליארד שקלים שמגיעים כל שנה מכספי היטל ההטמנה.

שגיא גנות-שחר: זה מאוד משמעותי לאיתנות הכלכלית של הרשויות, לאיכות השירות של התושב, לאיכות חייהם של התושבים, וגם לתת הניצול שזה משהו שאנחנו עוסקים בו.

שגיא גנות-שחר: אנחנו רוצים להיות בשיח עם השלטון המקומי, עם המשרד להגנת הסביבה ועם האוצר על המודל הנכון להפעלה של הקרן.

גלעד קריב: מה העמדה שלכם בין ה-35 ל-25?

שגיא גנות-שחר: ככל שיש לנו יותר גמישות להבין מתי אנחנו מפנים את הכסף לעניין של המתקנים, מתי אנחנו מפנים אותו לתמיכת בפעילות ומתי למטרות אחרות, כך ייטב, ולכן אנחנו תומכים בהשארה של זה על רמה של 35%.

שגיא גנות-שחר: רציתי להתייחס לדבריו של יושב-ראש הוועדה לגבי הסוציו.

שגיא גנות-שחר: ברור לנו שסוציו זה לא מדד אופטימאלי למדידה, בטח לא של האיתנות הכלכלית של רשויות, ואנחנו כן פועלים לפתח מדדים מדויקים יותר גם לחוסן כלכלי.

שגיא גנות-שחר: המשרד להגנת הסביבה פועל כבר מזה זמן לפתח מדד סביבתי לרשויות.

שגיא גנות-שחר: כרגע אנחנו מזהים שמרבית הפערים בטיפול בפסולת הן ברשויות החלשות.

שגיא גנות-שחר: אנחנו שותפים לגיבוש אסטרטגיה חדשה לטיפול בפסולת של המשרד להגנת הסביבה.

שגיא גנות-שחר: צריך פה התייחסות מקיפה לכל שרשרת הטיפול בפסולת, אם זה האיסוף, השינוע, הפינוי, פתרונות הקצה.

שגיא גנות-שחר: אנחנו חושבים שהארכת הוראת השעה וספציפית העניין של 35% מאפשרים את הנגישות הנדרשת על מנת לענות בצורה הכי טובה על מטרות הקרן.

שגיא גנות-שחר: כמובן שאנחנו בסוף גם מתייחסים לזה מתוקף מטרות משרד הפנים סביב הנושא של צמצום פערים.

שגיא גנות-שחר: אם בסופו של דבר התמיכה במטרות הנוספות מאפשרת לשפר את רמת השירות הניתנת לתושבים, מאפשרת לחזק את האיתנות הכלכלית של הרשויות בלי לפגוע במטרות סביבתיות, זה משהו שבעינינו הוא נכון.

גלעד קריב: אתם בעד להשאיר את ה-1 עד 5?

גלעד קריב: אתם עומדים מאחורי הצעת החוק בנוסחה הנוכחי?

שגיא גנות-שחר: כן.

שגיא גנות-שחר: המטרה שלנו בטווח הקצר היא להאריך את הוראת השעה.

שגיא גנות-שחר: הארכה של הוראת השעה היא חיונית כדי לאפשר קידום פעילויות בטווח הזמן הקצר, זאת במקביל לשיח יותר משמעותי עם השלטון המקומי, עם המשרד להגנת הסביבה, עם משרד האוצר ואיתנו על איך מוודאים שהקרן מממשת את מטרותיה בראייה יותר רחבה.

גלעד קריב: חבר הכנסת אלון טל מביא לפה לשולחן לא רק ניסיון, אלא הובלה ומנהיגות ארוכת שנים בתחום המדיניות הציבורית בכלל ובתחום הגנת הסביבה בפרט.

גלעד קריב: לא יכולנו לבקש אורח טוב יותר לוועדת החוקה הבוקר הזה מחברנו.

גלעד קריב: בבקשה.

אלון טל: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

אלון טל: ב-1984, כשהייתי סטודנט בפקולטה למשפטים בהר הצופים, התחלתי לעבוד במה שהיה אז השירות לשמירת איכות סביבה במשרד הפנים, במה שקדם למשרד.

אלון טל: זה היה בדיוק באותה שנה שחוק הניקיון עבר בכנסת.

אלון טל: אני מלווה את הקרן הזאת כמעט 40 שנה.

אלון טל: הכלכלנים כבר מזמן דיברו על התופעה המצערת שאנחנו נוטים להטיל מסים על דברים טובים, למשל עבודה, ולא מטילים מסים על דברים רעים, אם זה אלכוהול, אם זה פסולת.

אלון טל: מס פיגוביאני, שזה על שם הכלכלן שפיתח את התיאוריה, מיועד למטרה כפולה.

אלון טל: א', כמובן, לאיסוף הכנסות לאותן מדינה שמטילה אותו, וב', לשדר איזה שהוא מסר שמעודד פעילות והתנהגות ראויה וחיובית - במקרה הזה ידידותית לסביבה, לכן אני כן רואה חשיבות בהיטל ההטמנה כמסר.

אלון טל: זה לא עוד מס ארנונה.

אלון טל: רשות מקומית שלוקחת את הנושא של מחזור ברצינות לא תשלם את המסים.

אלון טל: הקרן לשמירת הניקיון מזמן עברה מתחום הפסולת, וצריך לראות את מקורות הקרן.

אלון טל: גם חוק חומרים מסוכנים מעביר את כל הקנסות לקרן, גם חוק זיהום אוויר.

אלון טל: כשאנחנו קוראים את מטרות הקרן, אנחנו רואים שזה לאיכות סביבה נאותה ולמניעת מפגעים באופן כללי.

אלון טל: הסיפור הזה הורחב מאז 1984, וטוב שכך.

אלון טל: אני חוזר לעניין של הקרן שהוקמה ב-1984.

אלון טל: אני חושב שכולנו שותפים לתחושה של אכזבה מכך שיש פה כיס עמוק במונחים סביבתיים לשיפור איכות החיים של כולנו שבמשך שנים אנחנו לא מנצלים אותו.

אלון טל: משרד האוצר יודע היטב איך לנגוס בו בכל מיני הלוואות שלא הוחזרו אף פעם.

אלון טל: אותו כסף שהמחוקק התכוון שיגיע לשמירת הסביבה ושיפור איכות החיים לא נוצל בפועל.

אלון טל: יש לי אלא להביע צער על כך.

אלון טל: עכשיו אני מגיע להוראת השעה.

אלון טל: אני חושב שכולנו בתקופת הקורונה דאגנו מה יקרה באותן רשויות מקומיות שבהן הארנונה איננה מספיקה לאור הירידה בהכנסות כדי לטפל בדברים בסיסיים כמו איסוף פסולת, לכן הוראת השעה הייתה ניסיון לתת מענה לאותו משבר.

אלון טל: אני מצטער על כך שהמשרד להגנת הסביבה שאחראי על הקרן לא דאג למשבר המקביל שקרה בחברה האזרחית.

אלון טל: אנחנו יודעים שמשנות ה-50 ארגוני סביבה הם שותפים מלאים לשלטון המרכזי והשלטון המקומי בקידום איכות הסביבה.

אלון טל: ארגונים כמו החברה להגנת הטבע נאלצו לפטר למעלה מ-50 או 100 עובדים מכיוון שההכנסות שלהם דרך החינוך לא הגיעו.

אלון טל: אף על פי שארגון ציבורי רשאי לקבל כסף, זה לא בא לידי ביטוי כמעט בכלל בהוראת השעה ובפעילות השוטפת של הקרן.

אלון טל: אני חושב שהגיעה השעה, כבוד היושב-ראש, שאנחנו כמחוקקים נגיד את דברנו בנושא הזה, ולכן הכנתי הצעה לסדר עם תיקון קל.

גלעד קריב: זאת לא הצעה לסדר, זאת הצעה להסתייגות.

אלון טל: התיקון שאני מציע והגשתי לייעוץ המשפטי של הכנסת מאפשר לנו כמחוקקים להבטיח שאחוז נכון מהקרן יגיע לאותם ארגונים שהוזנחו באופן שיטתי על ידי המשרד, ושעם כל הכבוד, שיקול הדעת של המשרד ושל הקרן לא חייב להיות בלתי מוגבל.

אלון טל: הצעתי מדברת על כך שאנחנו נגדיר 6% מהכנסות הקרן החדשות מידי שנה לאותם ארגונים בגלל החשיבות של הקרן לטיפול במפגעים באופן כללי ושמירה נאותה על הסביבה בפרט.

אלון טל: אני חושב שהתיקון הזה מביע את המחויבות של כולנו לסביבה בריאה ולארגוני תנועה סביבתית בריאה.

גלעד קריב: בצירים הקואליציוניים ננסה לבחון את ההצעות השונות.

גלעד קריב: אני בהחלט שותף לדעתו של חבר הכנסת טל על כך שהנתונים שהצגתם, אנשי הקרן, שמהם עולה שאחוז ההשקעה בפעילות חינוך והסברה ב-2018 וב-2019 עמד על אזור ה-2.6 עד 2.8 אחוזים מכלל תקציב תקבולי הקרן מידי שנה, זה נתון - -

אלעד עמיחי: ב-2019 - 4 מיליון שקל, ב-2020 – 6 מיליון שקלים, ב-2021 – 6 מיליון שקלים.

גלעד קריב: חבר הכנסת בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להביע התפעלות מדבריו של חבר הכנסת אלון טל.

ולדימיר בליאק: זה כבוד גדול שיש אנשי מקצועו כמוהו בכנסת ישראל.

ולדימיר בליאק: אני רוצה לתמוך בהצעה שלו, אני חושב שהיא הצעה נכונה.

ולדימיר בליאק: אני חושב שכדאי להקשיב לעמדת השלטון המקומי.

ולדימיר בליאק: יש בהחלט רציונל בהורדת הסף מ-35% ל-25%.

ולדימיר בליאק: אני חושב שהנתונים שהקראת, אדוני היושב-ראש, לגבי היחס בהקצאות בין הרשויות בישראל הריבונית לבין הרשויות ביהודה ושומרון, זה נתון לא פחות ממדהים.

ולדימיר בליאק: אני מאוד אשמח לשמוע את התייחסות המשרד בנושא הזה.

גלעד קריב: חברת הכנסת ענבר בזק, אשת השלטון המקומי, בוודאי תביא מניסיונה שם.

גלעד קריב: בבקשה.

ענבר בזק: אני מצטרפת לברכות על מה שאמר פרופסור אלון טל, מאוד חשוב שהוא יושב בוועדה.

ענבר בזק: אני רוצה להעלות נושא שלא ראיתי התייחסות אליו בדוח.

ענבר בזק: אני לא יודעת אם הוא קשור לקרן, אבל זה נושא שהייתי רוצה שיעלה לדיון ויעלה כשאלה למשרד לאיכות הסביבה.

ענבר בזק: מה שקורה בהרבה מאוד רשויות בגליל, בעיקר מהחברה הערבית, זה שבדרך להטמנה שופכים את הזבל בשטחים פתוחים כדי לחסוך כסף ולא לשלם את היטל ההטמנה.

ענבר בזק: יש תופעה קשה מאוד בכל הארץ - בגליל היא קשה באופן מיוחד - של הרבה מאוד זבל שנשפך בשטחים פתוחים.

ענבר בזק: אחת לכמה זמן שורפים אותו בצורה שמסכנת את בריאות התושבים.

ענבר בזק: לפי המידע שאני מכירה מלפני שנתיים, ואין לי מידע עדכני יותר, בכל מחוז הצפון יש 6 פקחים שאחראים לפקח על הנושא הזה.

ענבר בזק: האם אפשרי שחלק מכספי הקרן יוקצו גם לפיקוח, לא רק לפיתוח של ערוצי מחזור?

ענבר בזק: צריך פיקוח על זה שהזבל שעולה למשאיות אכן מוטמן ולא נשפך בשטחים פתוחים.

גלעד קריב: בדוח שהוגש לנו על 2018 ו-2019 יש התייחסות לנושא האכיפה, אם בתמיכה של תקנים למשטרת ישראל ולמשטרה הירוקה, אבל נשמח לשמוע על זה בהרחבה מפי סמנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.

גלעד קריב: תודה, חברת הכנסת בזק.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, בבקשה.

שמחה רוטמן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

שמחה רוטמן: לפי מה שהבנתי מהנתונים שהעברתם בהוראת השעה, בשנת 2020 היה הסכום הגדול ביותר לטובת הוראת השעה -41 מיליון, אם אני מבין נכון ואם אני קורא נכון את הנתונים.

שמחה רוטמן: אני מניח שכשאין תקציב אז יש רצון להשתמש בכסף הזה שהוא סוג של מקור.

גלעד קריב: למסגרת המטרות הנוספות?

תומר רוזנר: סך ההוצאה להוראת השעה.

שמחה רוטמן: סך ההוצאה של הוראת השעה בשנת 2020.

גלעד קריב: ב-2019 הוא היה 59,000.

שמחה רוטמן: ב-2019, לפי מה שרשום בטבלה, היו 13 מיליון.

שמחה רוטמן: אני מניח שלהעדר התקציב היה איזה שהוא חלק בזה, כי בשנייה שלא מגיעים המקורות התקציביים מנסים למצוא פתרונות יותר יצירתיים.

יגאל גוטשל: חבר הכנסת רוטמן, אני יכול לתת הסבר לעלייה הזאת.

יגאל גוטשל: הייתה החלטת ממשלה להקצות 190 מיליון שקל מקרן הניקיון לטובת סיוע לרשויות המקומיות בעקבות הירידה בהכנסות הארנונה.

תומר רוזנר: זה לא קשור לזה.

אלעד עמיחי: זה לא קשור.

שמחה רוטמן: מה שאנחנו רואים פה זה שאפילו בשנת שיא, שהיא באמת שנת שיא חסרת תקדים שמוציאה כמו 4 שנים לפניה ואפילו יותר, לא הגענו ל-10% מהסכום.

שמחה רוטמן: נשאלת השאלה למה אנחנו עכשיו מתעסקים בהגדלה מ-25 ל-35 שגם אם תכפילו את הסכום שהוצאתם ב-2020 וגם אם תשלשו אותו אתם עדיין לא תצטרכו את הוראת השעה.

שמחה רוטמן: יש לי נטייה לא לאהוב שיקים פתוחים, בוודאי ובוודאי כשאין בזה צורך.

שמחה רוטמן: הדיון הזה מיותר, כי מעולם לא קרה שהוציאו סכום שאפילו מתקרב ל-25%.

גלעד קריב: הדיון מיותר בחציו.

גלעד קריב: אני מזכיר לחבריי שלהוראת השעה יש שתי פנים.

גלעד קריב: האחת – עצם הכנסת הרשויות המקומיות לתוך סל המטרות הנוספות, והשנייה - הגדלת התקרה מ-25% ל-35%.

שמחה רוטמן: אני מתייחס להגדלה מ-25% ל-35%.

גלעד קריב: זאת אומרת, דעתך כדעת מרכז השלטון המקומי שאנחנו לא צריכים את ההגדלה מ-25% ל-35%.

שמחה רוטמן: נכון, והנתונים תומכים בנתון הזה.

שמחה רוטמן: בהנחה שצפי ההכנסות לא ישתנה ויהיה בשנת 2021 כחצי מיליארד שקל בשנה אפשר יהיה להוציא, לפי חישוב של 25%, למעלה מ-100 מיליון.

שמחה רוטמן: זה כמעט פי שלוש ממה שהוציאו ב-2020, לכן אני נגד ההגדלה.

שמחה רוטמן: אני בהחלט בעד שארגונים וגופים שנפגעו כתוצאה מהקורונה יקבלו תמיכה.

שמחה רוטמן: גם אם מדובר בארגוני סביבה הם צריכים לקבל.

שמחה רוטמן: אני חושב שלקבע תמיכות לארגונים כסוג של קופה קטנה מסכום שהוא סוג של מס כפוי וצבוע למטרות מסוימות, בוודאי ובוודאי אם פוטרים את הדבר הזה מהכלל של כפל תמיכה שהוא כלל גדול בתמיכה מכספי ציבור, זה לא רעיון שאני אוהב.

שמחה רוטמן: אני מאוד בעד תמיכה בארגונים.

שמחה רוטמן: אני בעד אפילו להגדיל את הפטור במס הכנסה למי שתורם לארגונים.

שמחה רוטמן: כמי שבא מהחברה האזרחית אני מעודד ורוצה שותפות, אבל אני לא רוצה שותפות כפויה מכסף צבוע שיש לו מטרות מאוד מאוד ספציפיות שנקבעו בחקיקה.

גלעד קריב: רק צריך להזכיר שהמטרות שנקבעו בחקיקה, עוד אפילו לפני הוראת השעה, כוללים חינוך והסברה.

שמחה רוטמן: נכון, ולכן לא צריך את הצביעה הזאת.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, לאור הדברים שאמרת, האם אתה תומך בהיפוך המתודה וקביעת רצפת השקעה מחייבת?

שמחה רוטמן: רצפת השקעה מחייבת בתחומים מסוימים?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: לומר שבסופו של דבר מוטלת חובה על הקרן להקצות 20% כל שנה, שתיקבע בחוק חובת חלוקה.

שמחה רוטמן: אני מאוד בעד שנגדיר מה נעשה בקרן הזאת, אבל אני מאוד לא בעד שאנחנו נקבע מי.

שמחה רוטמן: אני מאוד בעד שאת הגדרת המטרות, שזה סוג של מה שאנחנו עושים עכשיו, נקבע בחקיקה.

שמחה רוטמן: אולי אפשר אפילו לייצר איזה שהוא אחוז עם רמת גמישות מסוימת.

שמחה רוטמן: אני חושב שגופי הביצוע של מדינת ישראל, בעיקר הרשויות המקומיות, הם אלה שצריכים.

שמחה רוטמן: אם רשות מקומית תרצה להגיד: במקום שאני אפעיל את מערך החינוך אצלי, אני אעשה את זה - -

גלעד קריב: לא קשור לארגונים, שאלתי שאלה כללית.

גלעד קריב: אתה ציינת שהקרן לא מגיעה אפילו ל-25%.

שמחה רוטמן: במטרות המיוחדות.

שמחה רוטמן: ב-2020 היא הוציאה יותר כסף ממה שהיא הכניסה.

שמחה רוטמן: 2020 הייתה מבחינתי שנה טובה, כי הוציאו 556 מיליון וגבו 536 מיליון.

גלעד קריב: לגבי המטרות הנוספות, בלי קשר להיכנס לארגונים, אתה בעד לבוא ולומר עד 25 אבל לא פחות מ-18?

שמחה רוטמן: נכון להיום, כשנתתי להם חופש יחסית גדול, הם לא הוציאו יותר מ-10% למטרות הנוספות.

שמחה רוטמן: אני לא הייתי מחייב אותם לייצר הוצאות.

שמחה רוטמן: אני בכלל לא אוהב לחייב רשות לייצר הוצאות.

שמחה רוטמן: אם הכסף נצרך - שיוציאו.

שמחה רוטמן: חזקה על ארגון שיש לו תקציב ויודע מה לעשות איתו להוציא אותו.

שמחה רוטמן: אני לא מתכנן לחייב אותם להוציא כסף, כי אז אני מייצר בזבוז.

שמחה רוטמן: אם אני בא ואומר שחלק ממנו יוצא למטרות חינוך, אני בהחלט יכול לצבוע, אבל זה אומר שמה שלא ינוצל לא ינוצל ויישאר צבוע.

תומר רוזנר: ההוצאה הפנומנאלית בשנת 2020 נבעה בחלקה מהוראת חוק מיוחדת שנקבעה ב-2020 בכנסת שחייבה הוצאה של כ-190 מיליון שקלים כסיוע ישיר לרשויות המקומיות בשל אובדן הארנונה.

גלעד קריב: מהקרן.

שמחה רוטמן: זה עדיין מסביר רק חלק מהגידול.

גלעד קריב: המשמעות חשובה, כי זה בא ואומר שאם מנכים את ה-190 מיליון מתקבולי השנה מגלים שתת הביצוע, כפי שכבר נאמר כאן על ידי עורך דין רוזנר וגם על ידי הקרן, הוא בשתי האונות.

גלעד קריב: גם באונה המרכזית של תחליפי הטמנה, פרויקטים של תחליפי הטמנה, וגם באונה המשנית של המטרות הנוספות.

שמחה רוטמן: לפי מה שרשום פה, בשנת 2020 הוציאו 358 מיליון לעומת 193 שנה קודם, 215 וכו'.

שמחה רוטמן: יש מגמת גידול מבורכת.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: אני מבין את ההתייחסות שלך לכך שזאת לא הוועדה שדנה עד היום בנושא של ההיטל, וגם אולי בעתיד לא בטוח שנדון בזה, אבל זה עדיין לא פוטר אותנו מלדון בדבר הזה בכובד ראש.

אורי מקלב: גם אם ועדת הפנים הייתה מתחילה לדון בהוראת השעה זאת, היא הייתה צריכה לדון מהתחלה כי אין פה רצף של טיפול על ידי אותם חברי כנסת שטיפלו בזה עד עכשיו.

אורי מקלב: אנחנו לא צריכים לראות את הדבר הזה בעין של "טוב, אין מה לעשות", אלא כן לדון בזה בכובד ראש.

אורי מקלב: החומר שנמצא בפנינו או לא נמצא בפנינו מעורר שאלות כבדות.

אורי מקלב: אנחנו לא בטוחים שהקרן עומדת ביעדים שלה ובמטרות שלה.

אורי מקלב: לא רק בסכום הכסף, אלא בתחום התוכן שלה.

אורי מקלב: הדוח שיש בפנינו הוא מ-2018,2019.

אורי מקלב: מזה שנתיים אין לנו שום מידע על מה שקורה שם.

אורי מקלב: מדובר בשנתיים שהיו צריכות להיות שנתיים מאוד פעילות.

אורי מקלב: זה לא קשור עכשיו לתקציב או לא תקציב, כי אני מבין שהכסף נכנס מהיטל ההטמנה.

אורי מקלב: אני חושב שאנחנו מגיעים למצב שזה לא היטל, זה עוד מס.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לקבל נתונים, גם אם אין לך את הדוח המלא, לגבי הגידול שיש מהמעבר מהטמנה למחזור.

אורי מקלב: המטרה המרכזית היא צמצום ההטמנה לטובת המחזור, שזה נתון שאנחנו יכולים לקבל אותו באחוזים גם אם אין את הדוח המלא.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שאחוז המחזור תלוי בהשקעה, תלוי במתקנים ובעוד מגוון של דברים.

אורי מקלב: אני מרגיש שאנחנו כל הזמן מדברים על הכסף ולא מדברים על התכלית, איך התקדמנו בחלק הזה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שהאוצר, לצערנו, לא מעודד את מיצוי הכסף שיש בפנים.

אורי מקלב: אנחנו רואים באחד הסעיפים שהאוצר השתמש בחלק מהקרן.

אורי מקלב: 1.6 מיליארד האוצר לקח כהלוואה.

אורי מקלב: 1.6 מתוך כמה?

יגאל גוטשל: 1.6 מיליארד מתוך בערך 2.6 מיליארד נלקחו כהלוואה לאוצר.

גלעד קריב: באיזו ריבית?

יגאל גוטשל: אין ריבית.

גבי לסקי: זה כמו הלוואה לדיור הציבורי שבחיים לא יחזור לייעוד שלו.

אורי מקלב: כסף שנלקח לא יוחזר.

אורי מקלב: אני מציע שלא נאשר את מלוא התקופה שהם ביקשו, כדי לתת איזה תמריץ חיובי להגיש את הדוח.

אורי מקלב: אני הייתי מאשר את זה לזמן הרבה יותר מוגבל.

אורי מקלב: תבוא ועדת הפנים שתקום ותדון בזה באופן מעמיק.

אורי מקלב: אז כבר גם יהיה דוח מוכן.

גלעד קריב: זה ייעשה מתוך דיון עם משרדי הממשלה ושרי הממשלה.

גלעד קריב: מכיוון שאין בפנינו את דוחות 2020, אני אמליץ או אבוא בדין ודברים עם השרים כדי להאריך את הוראת השעה עד סוף השנה הזאת.

גלעד קריב: כשהם יגישו את הדוחות, אז ועדת הפנים או אנחנו נמשיך לארח את העניין וזה יוארך בשנה נוספת, בשנתיים נוספות.

גלעד קריב: אני אביא את הדברים לקראת הדיון הבא.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: אני דווקא, בניגוד לדברים שנאמרו, חושבת שזאת הוראת שעה חיונית וחשובה שצריכה לעבור.

גבי לסקי: פתרונות קצה לגבי פסולת הם הדברים החשובים ביותר שאנחנו צריכים לעשות כחברה.

גבי לסקי: גם כדי להגן על הציבור, גם כדי לשמור על השטחים הפתוחים, וגם, כמו שאמר חברי פרופסור אלון טל, כדי למנוע את המס השלילי הזה על התנהגות שלילית.

גבי לסקי: בכל כסף שאנחנו יכולים לעשות שימוש כדי למצוא את פתרונות הקצה האלה אנחנו חייבים לעשות שימוש.

גבי לסקי: תמוה בעיני שלא נעשה שימוש בכל הכספים שיש בקרן.

גבי לסקי: אני חושבת שאנחנו חייבים להטיל חובה לעשות שימוש בכסף למטרות שנקבעו.

גבי לסקי: איך ייתכן שעל אף המציאות הסביבתית והמטרות שנקבעו בהוראת השעה לא נמצא מקור להוצאת הכספים האלה?

גבי לסקי: באשכולות 1 עד 5 אין פתרונות קצה, לכן המצב שם כל כך חמור.

גבי לסקי: חלק ניכר מהכסף צריך להגיע לשם כדי להתחיל לבנות תחליפים להטמנה, לעשות הפרדה במקור.

גבי לסקי: לא בהכרח הרשויות המקומיות באשכולות האלה יכולות לעמוד בהוצאות של הטיפול בפסולת.

גבי לסקי: לא צריך להגדיל כרגע לאשכולות אחרים, צריך קודם כל לבדוק אם אנחנו יכולים לתת מענה הולם לאשכולות הקיימים.

גבי לסקי: הכספים אמורים להיות עד 2030, אם אני לא טועה.

גבי לסקי: אני רוצה לראות פתרונות קצה במקום הטמנה עד 2030.

גבי לסקי: צריך להקצות את הכסף הזה מראש, כולל ה-35%.

גבי לסקי: כמו שאמר חברי חבר הכנסת טל, הנושא של חינוך שמבוצע על ידי ארגוני הסביבה השונים הוא בתת תקצוב, יש להעניק את היתרון הזה לארגונים שקיימים בשטח כדי שיוכלו לפעול.

גבי לסקי: איכות הסביבה בשטחים זה לא משהו נפרד בין ההתנחלויות לבין הרשויות של הפלסטינים.

גבי לסקי: אם אין פתרונות שלוקחים בחשבון גם את הפלסטינים, הפתרון אינו פתרון.

גבי לסקי: האוויר המזוהם הוא אוויר מזוהם של כולם.

גבי לסקי: הדברים האלה צריכים להיעשות על פי הדין הלאומי, במשותף, ביחד.

גבי לסקי: זה לא אמור לבוא מהקרן שאמורה לטפל בדברים בתוך ישראל.

גבי לסקי: השטחים זה לא מדינת ישראל.

גבי לסקי: יש סימן שאלה אם את ההחלטות לגבי השטחים כנסת ישראל יכולה לקבל.

שמחה רוטמן: אין סימן שאלה.

גבי לסקי: לגבי העברת כספים, על אחת כמה וכמה.

אלון טל: מטרת הקרן לשמירת הניקיון איננה להקים מתקני ניקיון, היא לשמור על איכות נאותה של הסביבה, לטפל בחומרים מסוכנים.

אלון טל: אני מזמין את כולם להסתכל על סעיף 10 בחוק שמירת הניקיון, על ארבעת התיקונים שבו.

אלון טל: מה זו הפסולת ברשות הרבים?

אלון טל: זה סימפטום של העדר חינוך.

אלון טל: רק לתת כסף בלי לטפל במחלה, שהיא מחלה מבחינה ערכית, זה דבר בעייתי, לכן החשיבות של הצעתי.

אלון טל: לאחרונה יצא מחקר קטן מארגון הגג של חיים וסביבה לגבי מימון של ארגונים על ידי מדינות אירופה, על ידי מדינות מערביות, ומה שאנחנו מגלים זה שמדינת ישראל נמצאת בפיגור גדול.

אלון טל: באיטליה יש שיטות חדשות שאומצו על ידי יפן, ספרד, פורטוגל.

אלון טל: מה שאני מציע זה ליישר קו עם מדינות הנאורות כדי שמדינת ישראל תרוויח מחברה אזרחית פעילה.

גלעד קריב: נציג משרד האוצר, בבקשה.

יגאל גוטשל: אני אתייחס למה שכונה פה קודם "הלוואות לאוצר".

יגאל גוטשל: מדובר בהמרות של מזומן להרשאה להתחייב.

יגאל גוטשל: אותו כסף מזומן שנלקח לאוצר הומר להרשאה להתחייב כך שהנהלת הקרן הייתה יכולה להקצות את הכספים למטרות הנותרות, הייתה יכולה להתחייב.

יגאל גוטשל: ברגע שהיא צריכה את המזומן, המזומן יחזור אליה.

גלעד קריב: האם זה מצמצם את שיקול דעתה מבחינת לוחות זמנים להתחייבות?

יגאל גוטשל: לא.

גלעד קריב: זה לא מצמצם את מאגר הכסף שעומד לרשותה לאלתר לשם ביצוע התחייבויות?

יגאל גוטשל: אין שום הגבלה בפעילות.

גלעד קריב: האם נדרשת הסכמתו של משרד האוצר להחזר הכסף?

יגאל גוטשל: לא.

גלעד קריב: האם הקרן מושקעת באפיקים נושאי ריבית?

יגאל גוטשל: בלי קשר לאותן הלוואות, הקרן לא מושקעת באפיקים נושאי ריבית.

תומר רוזנר: למה?

יגאל גוטשל: הכספים מועברים כעודפים משנה לשנה.

יגאל גוטשל: גם אם לא הייתה נלקחת ההלוואה הזאת, לא היו מתקבלות ריביות במעבר משנה לשנה.

גלעד קריב: האם העמדה של משרד האוצר היא שטוב ש-2.5 מיליארד ₪ ישבו ללא תשואה כל עוד הם לא מנוצלים?

יגאל גוטשל: אפשר לדון בזה.

יגאל גוטשל: כרגע החוק, להבנתי, לא מאפשר השקעה של הכספים.

גלעד קריב: אנחנו לא נדון בזה כרגע.

גלעד קריב: אנשי ועדת הפנים רשמו את זה על סדר יומם.

גלעד קריב: נציגת הלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה, עורכת הדין דרורי, בבקשה.

נטע דרורי: רציתי להתייחס לשאלה ששאלת, אדוני היושב-ראש, לגבי המטרות של הכספים של חשבון איו"ש.

נטע דרורי: בלי להיכנס לשאלת הסכומים שאני באמת לא מכירה, אני רק אציין שתחיקת הביטחון החילה את חוק שמירת הניקיון הישראלי במסגרת תקנות המועצות המקומיות באיו"ש במספר שינויים.

נטע דרורי: אחד השינויים הוא לגבי המטרות של החשבון של היטל ההטמנה על הכספים שנצברים מגביית היטל ההטמנה באיו"ש.

נטע דרורי: אם תרצו אני יכולה להתייחס ביתר פירוט, אבל באופן עקרוני, המטרות של חשבון היטל ההטמנה של איו"ש הן רחבות יותר מאשר החשבון של היטל ההטמנה בישראל.

נטע דרורי: ההוראות שנקבעו בתחיקת הביטחון לחשבון היטל ההטמנה כוללות את האפשרות לטיפול בפסולת ופיקוח ואכיפה באופן קבוע, לא כהוראת שעה, והן גם לא מוגבלות.

גבי לסקי: לא לנו הסמכות בנוגע לתחיקת הביטחון.

גבי לסקי: המפקד הצבאי הוא זה שאמון על תחיקת הביטחון.

גלעד קריב: האם מתנהל חשבון נפרד בנוגע לגביית ההיטל מרשויות מקומיות באיו"ש?

גלעד קריב: האם הכסף שמושקע יוצא ממנו?

נטע דרורי: זה קצת מורכב.

נטע דרורי: חשבון היטל ההטמנה, כמו שתומר ציין בתחילת הדיון, הוא מהכספים שנצברו, מהכספים ששולמו על ידי מפעילים של אתרי הטמנה.

נטע דרורי: המפעילים של אתרי ההטמנה שפועלים בתחומי ההתיישבות הישראלית באיו"ש נדרשים לפי תחיקת הביטחון לשלם גם הם היטלי הטמנה.

נטע דרורי: הכספים האלה שמשולמים על ידי המפעילים באיו"ש מסומנים כחשבון נפרד שממנו ניתן לשלם רק למטרות שהן בתחומי איו"ש, לא בישראל.

נטע דרורי: זאת המטרה של צביעת הכספים.

נטע דרורי: יש אפשרות להקצות סכומים מחשבון הקרן הישראלית למטרות באיו"ש, ככל שהנהלת הקרן מקבלת על כך החלטה.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל חישוב רב שנתי של הכסף שנצבר בחשבון ההיטל של איו"ש וכמה כסף הוצא.

גבי לסקי: ולמה.

גלעד קריב: אני מבקש לדעת אם היו העברות מהקרן שפועלת מכוח החוק לדברים שממומנים גם מקופת איו"ש.

גלעד קריב: המצב שבו היקף ההשקעה ברשויות הישראליות באיו"ש דומה להיקף ההשקעה בכל הרשויות המקומיות באשכולות 1 עד 5, זה מצב שהוא בלתי מתקבל על דעת.

גלעד קריב: אני חושב שטוב שיש פרויקטים בתחום הניקיון, איכות הסביבה והמחזור גם ביהודה ושומרון, ואני מקווה שכל הפרויקטים האלה נעשים מתוך ראייה כוללת של המצב ביהודה ושומרון בתחום איכות הסביבה שהוא קשה עד כדי מסוכן.

שמחה רוטמן: ביהודה ושומרון, למיטב ידיעתי, יש ריכוז יחסית די גדול של רשויות עניות.

גלעד קריב: הכשלים באיכות הסביבה לא יודעים גבול.

גלעד קריב: שפכים לא מכירים את המושג "הקו הירוק".

גלעד קריב: הם גם לא מכירים את קו התיחום בין אפרת לבין שכנותיה הפלסטיניות.

גלעד קריב: דווקא בתחום הזה ככל שנשקיע יותר כך ייטב.

גלעד קריב: אני מקווה שההשקעה היא לטובת כל מי שחי בין הירדן לים, כי זה דבר שישפר את איכות החיים והסביבה של כל מי שחי בין הירדן לים.

גלעד קריב: גזבר עיריית חולון, בבקשה.

אמנון ארץ קדושה: כמו שאמר ראש מועצת זכרון יעקב, אנחנו מתנגדים להגדלה ל-35%.

אמנון ארץ קדושה: אנחנו חושבים ש-25% מספיק, במיוחד לאור העובדה שנוצלו פחות מ-10% עד היום.

אמנון ארץ קדושה: צריך להבין שהמקור התקציבי הזה הוא הארנונה של התושבים.

אמנון ארץ קדושה: נוצר מצב שהרשויות מסבסדות רשויות אחרות.

אמנון ארץ קדושה: בחולון, שהיא בסוציו אקונומי 7, חסרים תקציבים לפרויקטים בנושאי מחזור.

אמנון ארץ קדושה: שמענו קודם שלוקחים את הכסף הזה לדברים חלופיים שלא קשורים בכלל לייעוד שלהם, וזאת תופעה מדאיגה.

אמנון ארץ קדושה: אסור לתת אפשרות להגדיל את התקציב מ-25% ל-35%, גם לא לזמן קצר.

אמנון ארץ קדושה: הכספים האלה צריכים ללכת לסביבה יותר טובה, למתקנים, לדברים שהם יועדו אליהם מלכתחילה.

גלעד קריב: אני חייב לציין שזאת עמדה שאני חושב שצריכה להיות מלובנת לא רק כאן בוועדה, גם בדיונים, במשולש הזה של משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה ומרכז השלטון המקומי.

גבי לסקי: חסרים לי בשולחן את נתוני משרד הבריאות.

גבי לסקי: אם תושב חולון, לצורך העניין, לא מקבל מהקרן בגלל שהוא לא אשכול 1 עד 5, אבל שכן שלו כן מקבל, ההשלכות של התחלואה יגיעו גם לחולון.

גבי לסקי: אני חושבת שהשקעה גבוהה, גם אם לא בדיוק מתאימה לתחום הרשות שלי, חוסכת לקופת הציבור בטווח הארוך בהשקעות בבריאות, בהשלכות שיש על פגיעה באוויר, זיהום אוויר שממילא יגיעו.

גבי לסקי: כמו שאמרתם שאי אפשר לשים גבול בשטחים בין ישראלים לפלסטינים בנושא סביבה, גם אי אפשר לשים גבול בין היישובים השונים בתוך ישראל.

גלעד קריב: לא נעלמה מעיני העובדה שאין איתנו כאן נציגים שמגיעים מהרשויות המקומיות ששייכות לאשכולות 1 עד 5.

גלעד קריב: כמובן שהדיון היה פתוח גם בפניהן.

גלעד קריב: רבות מן הרשויות באשכולות 1 עד 5 הן רשויות ערביות ודרוזיות.

שמחה רוטמן: וחרדיות.

גלעד קריב: חרדיות בוודאי.

גלעד קריב: חברי הכנסת הערבים לא נמצאים איתנו היום, למרות שהם ציינו באוזניי שהחוק הזה בהקשר של התמיכה ברשויות המקומיות הוא מאוד חשוב.

גלעד קריב: לא שמענו כאן את קולן של הרשויות שהן בסופו של דבר הנהנות מהוראת השעה.

גלעד קריב: חלק מהרשויות האלו מיוצגות בבית הזה על ידי חברי וחברות כנסת שלא נמצאים במשכן השבוע הזה.

גלעד קריב: אלעד, אני אבקש את ההתייחסות שלך לסוגיה של ההקצאה הכמעט דומה בין הרשויות באיו"ש לבין יתר הרשויות המקומיות.

אלעד עמיחי: לגבי ההיבט החוקי הרחיבה עורכת דין דרורי.

אלעד עמיחי: לגבי ההקצאות הכספיות, אני מודה על האמת שאני מתקשה לראות את הנתונים שאתה מדבר עליהם.

גלעד קריב: דוח 2018-2019, עמוד 9, אלא אם אני קורא את הדוח לא נכון.

אלעד עמיחי: תרשה לי להתעמק בו ולהעביר לך נתונים בכתב?

גלעד קריב: בסדר גמור.

אלעד עמיחי: אני חושב שיש פה אי הבנה מבחינת קריאת הנתונים.

אלעד עמיחי: מדוע לא להרחיב את הסיוע מעבר לאשכולות 1 עד 5?

אלעד עמיחי: כי אני חושב שהאשכולות האלה מתאפיינות בתשתיות קלוקלות, ממש חוסר בתשתיות לטיפול בסיסי בפסולת.

אלעד עמיחי: לא לתשתיות המתקדמות של המחזור, של מפעלי המחזור, של דברים שהיינו רוצים לשאוף אליהם, אלא ממש למקומות של פינוי פסולת ברמה היום יומית שלא מתקיימים.

אלעד עמיחי: מתוך התאמה לחוק עדיפות לאומית, שזה המדד הטוב ביותר המצוי, אנחנו רוצים להתמקד באותן רשויות כדי לאפשר להן את אותן תשתיות בסיסיות, להביא אותן לרמה שממנה נשאף להגיע לנושא המחזור .

אלעד עמיחי: בקרן הניקיון יש מספר חשבונות.

אלעד עמיחי: מטרת הקרן הכללית, כמו שציין פרופסור אלון טל, היא דאגה וטיפול כללי באיכות הסביבה.

אלעד עמיחי: לקרן יש חשבונות שונים שניזונים ממקורות שונים, מחקיקות שונות, ולפיכך גם ייעוד הכספים בכל חשבון הוא שונה.

אלעד עמיחי: אמנם בחשבון הכללי, שהוא חשבון שמאפשר את מירב השימושים לטובת הגנת הסביבה, יש הכי מעט כסף, אבל ממנו אנחנו מוציאים את מרב הכספים שלנו לטובת פיקוח והגברת הפיקוח הסביבתי.

גלעד קריב: הוראת השעה נוגעת רק לחשבון של כספי היטל ההטמנה.

אלעד עמיחי: מאותה הוראת שעה הוקצו גם כספים, זאת בזכות אותה הרחבת שימושים לפיקוח סביבתי בתחום הפסולת.

אלעד עמיחי: זה נעשה ישירות דרך הרשויות, או באמצעות האשכולות שעושים איגום משאבים.

אלעד עמיחי: המשוב שאנחנו מקבלים הוא חיובי מאוד.

אלעד עמיחי: הפיקוח הסביבתי בתחום הפסולת הוא קריטי.

אלעד עמיחי: יש מקומות שבהם קמים פרויקטים מתקדמים ברמה של GPS על מכולות ומצלמות שמנטרות את השטחים הפתוחים.

אלעד עמיחי: באזור רהט העירייה ביחד עם האשכול לא מאפשרת להציב מכולות או לפנות מכולות אלא אם כן נרשמו במוקד משותף.

אלעד עמיחי: אנחנו חושבים שהכספים האלה לפיקוח מקדמים מאוד את נושא השלכת הפסולת בשטחים הפתוחים והטיפול הנכון בפסולת.

אלעד עמיחי: לאורך כל הדיון, ויכול להיות שהנתונים שהעברנו לא מספיק ברורים ונתקן את זה, יש איזה שהוא בלבול בין הקצאה לתשלומים.

אלעד עמיחי: הקרן מקצה בהחלטות הנהלת הקרן תקציבים לפרויקטים מסוימים.

אלעד עמיחי: הפרויקטים עוברים לוועדת מכרזים או ועדת תמיכות, ואז יוצאת הרשאה תקציבית לאותו גוף שמבצע.

אלעד עמיחי: מהשלב הזה מתחיל שלב של ביצוע הפרויקט לפי אבני דרך.

אלעד עמיחי: ראינו באותה טבלת תשלומים שמרבית הפרויקטים בשלו בשנת 2020.

אלעד עמיחי: ראינו איזה שהוא פיק בתשלומים בשנת 2020, זאת משום שפרויקטים תשתיתיים הם פרויקטים ארוכי טווח יחסית, יכול לקחת מספר שנים.

אלעד עמיחי: תשתיות גדולות, כמו הקמת מתקנים או מפעלים למחזור, יכולות לקחת גם יותר ממספר שנים.

אלעד עמיחי: אנחנו רואים פרויקטים שהתחלנו ב-2012 ורק בימים אלה הולכים ונבנים.

אלעד עמיחי: זאת המציאות במדינת ישראל.

אלעד עמיחי: צריך לקחת בחשבון שבין שלב ההקצאה לשלב הביצוע עובר זמן.

אלעד עמיחי: הנהלת הקרן לא אחראית לזה.

אלעד עמיחי: מי שאחראי אלה גורמים ממשלתיים וחוץ וממשלתיים.

אלעד עמיחי: הם אלה שמשפיעים על קצב הביצוע.

אלעד עמיחי: כחבר הנהלה יחסית חדש מפריע לי הנושא של הדיווחים.

אלעד עמיחי: לקחנו היטב לתשומת ליבנו.

אלעד עמיחי: נעשה את מרב המאמצים להקדים את הדיווח ככל הניתן ואפילו להעביר אליכם, כמו שביקשת, ברמת האקסל מאזנים עוד לפני הדוח הרשמי.

שמחה רוטמן: ביקשתי להוסיף הסתייגות בנושא של ה-25 וה-35 ולהשאיר את זה על 25.

גלעד קריב: אנחנו נקיים עוד דיון, נראה אם הוא יתקיים עוד השבוע או בראשית שבוע הבא.

גלעד קריב: אנחנו מצפים מהנהלת הקרן לקבל את נתוני 2020 עד לדיון הבא.

גלעד קריב: גם אם זה על נייר אחד, אנחנו רוצים לראות את המגמות.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל את הנתונים לגבי איו"ש וההשקעה באיו"ש לעומת ההשקעה בישראל.

גלעד קריב: הנתונים צריכים לכלול כמה כסף נגבה לחשבון איו"ש, כמה יצא, כמה הועבר מהקרן הכללית לטובת הפרויקטים באיו"ש בחתך רב שנתי.

גלעד קריב: אני מתכוון לבוא בדין ודברים עם המשרדים הרלוונטיים - בראשם המשרד להגנת הסביבה, כדי לשמוע את תגובתם לגבי העמדה של המרכז לשלטון מקומי.

גלעד קריב: דעתן של רשויות בודדות תמיד חשובה, אבל הגוף היציג הוא החשוב לגבי הסיפור של ה-25 וה-35.

גלעד קריב: הערותיו של חבר הכנסת טל מאוד חשובות.

גלעד קריב: המצב הזה שפחות מאחוז אחד יוצא לתמיכה בחברה האזרחית שבתחום הגנת הסביבה התפקיד שלה הוא דרמטי, זה מצב שצריך לתת עליו את הדעת.

גלעד קריב: לא בטוח שבמסגרת הוראת שעה אפשר להגיע לכל מה שאנחנו רוצים, אבל צריך ראשית פתרון, והפתרון יכול להיות או חקיקתי או בהודעה של הממשלה שתונח על שולחננו.

גלעד קריב: הנושא של חינוך והסברה הוא לא רק במטרות הקרן, הוא במטרות היטל ההטמנה.

גלעד קריב: כשאנחנו רואים שמתוך 35% לא מנוצלים כמעט כספים לטובת הרשויות המקומיות ולטובת תמיכה בחברה אזרחית במסגרת חינוך והסברה, זה דבר שאנחנו יכולים לתת עליו את הדעת.

גלעד קריב: זה דיון פנים קואליציוני שיתגלגל להנהלת הקרן.

גבי לסקי: אני אשמח לשמוע מהמשרד לאיכות הסביבה מה המעמד של הקרקע שבה עושים את ההטמנה, כי ייתכן שהכסף לא צריך לעבור לישראל.

גבי לסקי: אם זאת קרקע לא מוסדרת וכו', יש עם זה בעיה.

גבי לסקי: אני אשמח לקבל נתונים על איזה קרקע יש את ההטמנה, ולפי איזו סמכות בחוק הבינלאומי עושים את זה.

שמחה רוטמן: אגב, אני בעד להוסיף גם את ההטמנות שנעשות על ידי הפלסטינים לאותה קרן.

גלעד קריב: תודה, אנחנו נודיע על דיון ההמשך ועל סדר ההצבעות.