ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 15, 2021-07-07 10:00

גלעד קריב: בוקר טוב לכולם, ברוכים וברוכות המתכנסים, אנחנו נגשים לדיון בהצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"א-2021.

גלעד קריב: התקנות עומדות כרגע בתוקפן והסוגיה המרכזית המונחת לפתחנו היא הארכת התקנות, כאשר בקשת הממשלה היא לאשר את הארכתן עד 27 ביולי 2021.

גלעד קריב: התקנות מתמקדות בעיקר במתרחש בעת הכניסה לישראל וחובת ביצוע הבדיקות.

גלעד קריב: ישנן סוגיות נוספות, הן תוצגנה על ידי היועצת המשפטית וגם כמובן על ידי נציגי הממשלה.

גלעד קריב: אפתח בהערה מקדמית שאני רואה את הדיון בתקנות הקורונה השונות שמגיעות אחת לכמה ימים אלינו, לא כדיונים העומדים בפני עצמם, אלא כרצף של דיונים שבמסגרתם הציפייה שלנו כוועדה היא לראות כיצד סוגיות שאנחנו הצפנו והעלנו מקבלות מענה.

גלעד קריב: מיותר לציין שהתפקיד שלנו, בצד גיבוי הפעולה הנמרצת של הממשלה לבלימת התפשטות הנגיף, הוא גם לפקח ולבקר על הפעולה; ובעיקר לראות – וזה התפקיד שלנו – שאם מוטלות הגבלות וכמובן סנקציות בצדן, אז הדברים משקפים איזשהו היגיון, איזושהי לוגיקה, איזשהו ניסיון להלימה בין הצעדים הננקטים לבין התכלית של הפעולה.

גלעד קריב: בדיון הקודם שלנו בתקנות שעסקו בנתב"ג, אחת השאלות הגדולות שהצבנו, זה סט אחר של תקנות, הוא מה קורה מרגע שאדם מסיים את הבדיקה בעת הכניסה לישראל ועד שהוא מגיע הביתה?

גלעד קריב: ושאלה נוספת שהצבנו הייתה שאלת האכיפה והאפקטיביות של האכיפה ואלה דברים שאנחנו נבקש לשמוע לגביהם נתונים ופרטים.

גלעד קריב: רק כדי לוודא מי נמצא איתנו כאן, יש איתנו גם בזום.

גלעד קריב: חשוב לי לכבד אנשים שטורחים ולא נמצאים בזום.

גלעד קריב: וגם לדעת מול מי אני יושב.

גלעד קריב: אילנה גנס, נכון?

גלעד קריב: ראש מטה בריאות הציבור; אסתי – לא פה; טל פוקס, עורכת הדין של משרד הבריאות.

גלעד קריב: וממשרד המשפטים יש לנו ממש משלחת שזה טוב מאוד: שושי פרידמן סומך, יפעת רווה וגאל אזריאל.

גאל אזריאל: בוקר טוב.

גלעד קריב: יש לך כבר מחלקה שלמה בייעוץ וחקיקה בתחום הקורונה – טוב מאוד.

גלעד קריב: ומי שנמצא איתנו בזום, נפנה אליכם בהמשך, לא נזניח אתכם.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: נבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לפתוח בהצגה קצרה ותמציתית – אנחנו לא קוראים את התקנות וכולי – של המסגרת.

גלעד קריב: ואחר כך נפנה לנציגי משרד הבריאות ונציגי משרד המשפטים – גם לעמוד על הצורך בהארכת התקנות וגם להתייחס לצעדים שאתם מבקשים להוסיף או דברים שאתם מבקשים לשנות בתקנות התקפות.

גלעד קריב: ואני כבר אומר מראש: נבקש לקבל התייחסות משמעותית לשאלות שהצבנו בפעם שעברה לגבי פרק הזמן מסיום הבדיקה בנמלי הכניסה ונקודות הכניסה לישראל ועד שאנשים מגיעים לביתם ולנתוני אכיפה.

גלעד קריב: ואני מניח שנפנה גם לגורמים נוספים בזום.

גלעד קריב: בבקשה.

ניצן רוזנברג: מבחינת המסגרת הנורמטיבית אנחנו נמצאים בתקנות שהן מכוח סעיף 7א' לחוק הקורונה.

ניצן רוזנברג: אלה תקנות מסוג של הגבלות על כניסה ויציאה מישראל.

ניצן רוזנברג: התקנות האלה עוסקות בהגבלות שקובעות חובה של ביצוע בדיקה.

ניצן רוזנברג: יש בהן שתי הגבלות עיקריות, הראשונה – צריך לבצע בדיקה 72 שעות לפני הכניסה לישראל.

ניצן רוזנברג: התקנות האלה עוסקות רק בחובה לבצע את הבדיקה בכניסה של מעברי גבול יבשתיים וימיים.

ניצן רוזנברג: החובה הדומה לגבי מי שמגיע בטיסות נמצאת בתקנות אחרות, בסט תקנות שנמצא בפיקוח של ועדת כלכלה.

ניצן רוזנברג: החובה השנייה שקבועה בתקנות האלה היא חיוב של כל מי שנכנס לישראל – מכל מעברי הגבול, כאן זה כולל נתב"ג – בביצוע של בדיקה בעת הכניסה.

ניצן רוזנברג: התקנות האלה נאכפות באמצעות, בעיקר, עבירות מנהליות: 2,500 שקלים קנס לעבירה הראשונה, ו-3,500 שקלים קנס לעבירה השנייה.

ניצן רוזנברג: התיקון שמוצע בפניכם כעת – צריך להגיד שהוא כבר בתוקף.

ניצן רוזנברג: אנחנו בדיון של תקנות שהוא נעשה בדיעבד.

ניצן רוזנברג: התקנות האלה עושות שלושה דברים: הן מאריכות את התוקף של כל תקנות הקורונה עד 27 ביולי; הן קובעות עבירה פלילית חדשה על אדם שנכנס לישראל ביחד עם קטין שהוא מתחת לגיל האחריות הפלילית, מתחת לגיל 12, הקטין הזה נמצא באחריותו של אותו אדם והאדם הזה מונע את ביצוע הבדיקה בקטין בעת הכניסה.

ניצן רוזנברג: בעצם, מה שאולי הממשלה גם תתייחס לזה – הם חוששים ממצב שבו אנשים ירצו להתחמק או לחסוך לעצמם את העלות של הבדיקה.

ניצן רוזנברג: בדיקות קורונה בכניסה לישראל בעבר היו בחינם וכעת הן עולות בין 80 ל-100 שקלים, ובעצם לא יעשו את הבדיקה בקטין כאשר אי אפשר להטיל עליו את האחריות הפלילית ולכן הם באים לתפור את הפינה הזאת.

ניצן רוזנברג: הקנס המוצע לקבוע בגין העבירה הזו הוא בסך 3,500 שקלים.

ניצן רוזנברג: והדבר השלישי שהם עושים בתקנות האלה הוא פטור מחובה של בדיקת קורונה בכניסה עבור איש צוות אוויר בתנאים מסוימים שהם יוכלו להסביר אותם.

ניצן רוזנברג: מבחינת שאלות שעולות, קודם כל הייתי מציעה – אם זה מקובל עליך – שיתחילו בתשתית עובדתית.

ניצן רוזנברג: יש דברים שצריך להציג כמו נתונים של אחוז הבדיקות החיוביות של החוזרים מחו"ל, זאת אומרת, למה אנחנו עושים את הבדיקות?

ניצן רוזנברג: להראות שיש הצדקה לדבר הזה.

ניצן רוזנברג: אשמח שתדברו על היכולת של הזיהוי של הבדיקות, כי עלה כאן כבר כמה פעמים בוועדה שאם אדם נדבק בקורונה, אז ביום הראשון או השני, אחוז הזיהוי הוא נמוך מאוד.

ניצן רוזנברג: והשאלה היא שאלת עלות-תועלת, מה אנחנו משיגים פה או מה בעצם הבדיקה הזאת נותנת לנו מבחינת המידע?

ניצן רוזנברג: במיוחד בשים לב שיש הרבה אנשים שהיום הם פטורים מחובת בידוד כאשר הם נכנסים לישראל.

ניצן רוזנברג: עוד בהקשר של התשתית העובדתית, לשמוע איך מתנהל הנושא של בדיקות במעברי הגבול.

ניצן רוזנברג: בעקרון, אמורים להיות מתחמים מוסדרים, והשאלה איך זה נעשה – זה בתוך נתב"ג?

ניצן רוזנברג: זה מחוץ לנתב"ג?

ניצן רוזנברג: זה משפיע על הקיבולת של נתב"ג?

ניצן רוזנברג: אני יודעת שזאת סוגיה שמטרידה מאוד.

ניצן רוזנברג: אפשר להתחיל בתשתית העובדתית שתוצג.

גלעד קריב: טוב.

גלעד קריב: בבקשה, נציגת משרד הבריאות, אשמח גם להתייחסות שלכם מדוע אנחנו – אולי יותר ממשרד המשפטים – מאשרים פעם נוספת תקנות בדיעבד.

גלעד קריב: נתחיל עם זה.

גאל אזריאל: התקנות הותקנו ללא שימוש בסעיף הדחיפות אלא בדרך המלך.

גאל אזריאל: הועברו לוועדה, כלומר לכנסת, נראה לי שזה היה לפני הקמת הממשלה הנוכחית.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: אנחנו פשוט כבר לא זוכרים כבר את הימים לפני הקמת ועדת חוקה.

גלעד קריב: בסדר.

גאל אזריאל: אנחנו בעידן חדש.

גלעד קריב: מציאות חדשה לגמרי.

גלעד קריב: בשאלה מוסגרת – מה כוונת

גלעד קריב: כם לעשות עם אישור תקנות הגבלת היציאה מישראל שעתידות לפקוע ביום ראשון הקרוב?

גאל אזריאל: נעשית כרגע עבודה ביוזמת משרד הבריאות ובשיתוף עם כל המשרדים הרלוונטיים ואנחנו מקווים להשלים את העבודה ממש בימים הקרובים.

גאל אזריאל: כך שלא יהיה צורך בשימוש בסעיף הדחיפות כפי שהוועדה ביקשה.

גלעד קריב: עומדים לרשותנו היום, מחר – אני לא מכנס את הוועדה ביום שישי, אני חייב לנקות את הבית.

גלעד קריב: אחרי כל השבוע שלא הייתי, חייבים נכון?

גלעד קריב: שבת.

גאל אזריאל: בכל מקרה, גם אם התקנות יותקנו ביום שישי, הוועדה תוכל לדון מראש ביום ראשון.

גאל אזריאל: כי התקנות פוקעות ביום ראשון בערב.

אסף פרידמן: עד השעה 14:00.

גלעד קריב: עד השעה שתיים אני מוכן להתכנס.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: אני לא מוכן שייעשה שימוש בסעיף הדחיפות.

גלעד קריב: אין לו שום הצדקה.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: זה דיון אחר – אבל אני מודיע.

גאל אזריאל: המסר התקבל והועבר.

גאל אזריאל: הועבר גם לגורמים הרלוונטיים ב - - -

גלעד קריב: אפשר לעשות משאל טלפוני של שרים.

גלעד קריב: מה שאתם רוצים.

גלעד קריב: אני אומר: ללא צורך אעמוד למול שימוש בסעיף הדחיפות – אנחנו נעבור לאישור תקנות ל-24 שעות ו-48 שעות, ונבלה הרבה מאוד זמן ביחד.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: אז אנא העבירו את המסר.

גלעד קריב: אני לא אקבל שימוש בסעיף הדחיפות במקרים שהדחיפות היא לא דחיפות עניינית אלא דחיפות של התנהלות הממשלה.

גלעד קריב: הממשלה ביקשה ממני לעשות פה לילה של דיונים.

גלעד קריב: אני גומל לה בבקשה לעשות משאל טלפוני של השרים.

גאל אזריאל: כאמור המסר כבר הועבר אחרי הדיון הקודם, ואנחנו פועלים כדי שזה יקרה ממש במהרה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: פועלים ופועלות ותודה רבה.

גלעד קריב: אנחנו חוזרים אליך, נציגת משרד הבריאות, בבקשה.

אילנה גנס: קודם כול תקנות שנוגעות לביצוע בדיקות PCR נכנסו לתוקף בפעם הראשונה ב-23 בינואר.

אילנה גנס: כאשר בהתחלה החיוב התייחס לכלל הנכנסים לארץ, להציג בדיקת PCR שלילית שנעשתה לכל היותר 72 שעות טרם ההמראה לישראל, וזאת במטרה למנוע עלייה לטיסה של אנשים חולים.

אילנה גנס: ב-23 בינואר, זה מתייחס רק למי שמגיע דרך האוויר ועובר במעבר תעופתי בלבד.

אילנה גנס: בהמשך, ב-14 בפברואר, תוקננה תקנה נוספת שמחייבת את כל הנכנסים לארץ – מכל המעברים, והכוונה היא גם למעברי גבול יבשתיים וימיים, כולל מחוסנים ומחלימים, גם זה נוסף לתקנה – לבצע בדיקת PCR בעת כניסה לישראל, במעבר יבשתי או ימי ובעת נחיתה בשדות תעופה.

אילנה גנס: אחד הדברים שראינו מבחינת ייבוא תחלואה בעקבות השינוי הזה בתקנות – אם אנחנו מסתכלים על חודש ינואר לפני שהתקנות נכנסו לתוקף, נכנסו לארץ כ-7.3% חולים חיוביים מכל היעדים בעולם.

אילנה גנס: לאחר כניסת התקנות לתוקף המספרים ירדו ל-0.8% כבר בחודש אפריל.

אילנה גנס: בהמשך, במאי, ראינו כבר 0.15% בלבד.

גלעד קריב: ואתם מייחסים את זה לבדיקות ולא לעובדה שרוב הנכנסים הם ישראלים מחוסנים?

אילנה גנס: אנשים התחילו להתחסן רק בחודש בינואר.

אילנה גנס: ולכן אם אנחנו מסתכלים על החודשים האלה, לו היו לנו עדיין מחוסנים היה אחוז מסוים של מחלימים.

אילנה גנס: אנחנו מתחילים לראות של מחוסנים סביב חודש פברואר ואילך.

אילנה גנס: בסדר?

אילנה גנס: אחוז גדול מאוד מהאנשים שנדבקו פשוט לא יכול לעלות לטיסה כי הבדיקה שלהם הייתה חיובית.

אילנה גנס: ולכן השינוי הזה - - -

גלעד קריב: כלומר הם נחסמו עוד בארצות המוצא.

אילנה גנס: בדיוק.

אילנה גנס: הם נשארו ביעד המוצא ולא עלו לטיסה.

אילנה גנס: ולכן נמנעה חשיפה תוך כדי טיסה שהיא חשיפה משמעותית מאוד, וכמובן הגעה של תחלואה לארץ.

אילנה גנס: בהמשך האחוז הזה ירד ל-0.15% בלבד מכלל הנכנסים מכל היעדים כבר מחודש אפריל.

גלעד קריב: 0.15% מכלל הנכנסים לארץ?

אילנה גנס: מכלל הנכנסים – נכון מאוד.

אילנה גנס: ולאחר שבחודש מאי נכנסו תקנות של הגבלות יציאה למדינות בסיכון מרבי, האחוז הזה ירד ל-0.09.

אילנה גנס: אלה פחות או יותר המספרים עליהם אנחנו עומדים היום.

גלעד קריב: 0.09%?

אילנה גנס: אחוז מכלל הנכנסים.

ניצן רוזנברג: שהתוצאה שלהם יוצאת חיובית בבדיקה בכניסה לישראל?

ניצן רוזנברג: מה הנתון בדיוק אומר?

אילנה גנס: שהתוצאה שלהם יוצאת חיובית במהלך עשרת הימים ממועד חזרתם לארץ.

אילנה גנס: אוקיי?

ניצן רוזנברג: כן.

גלעד קריב: ומהנתון הזה מבחינת

גלעד קריב: כם הוא נמוך?

אילנה גנס: בהחלט.

אילנה גנס: אנחנו רואים עד כמה התקנות האלה היו חשובות בצמצום יבוא של תחלואה מחו"ל.

אילנה גנס: חד משמעית אנחנו רואים את מגמת הירידה.

אילנה גנס: ופה אנחנו רואים את כל הכלים יחד – גם הגבלת היציאה למדינות בסיכון מרבי שגרמו לירידה נוספת, וגם תקנות חובת בדיקות שבהחלט השפיעו בצורה משמעותית מאוד על ירידת התחלואה הנכנסת למדינת ישראל.

גלעד קריב: האם יש לכם תובנות לגבי אכיפת הבדיקות בארצות המוצא?

גלעד קריב: האם אתם באמת מרגישים ששם הקיר חסום ובאמת אנשים שלא ביצעו בדיקות, לא מצליחים לעלות על המטוסים?

אילנה גנס: קודם כול זה משהו שמופיע בתקנות תעופה והאחריות של המפעיל האווירי לוודא שהבן אדם עולה לטיסה – זה תנאי לעלות למטוס.

אילנה גנס: בן אדם שלא מציג בצ'ק אין תוצאת PCR שלילית, מנוע מלעלות לטיסה.

אילנה גנס: ואנחנו כל הזמן נתקלים גם במקרים ותלונות שמגיעות אלינו, לפעמים יש אפילו עיכוב בטיסה ועוברים 73 או 74 שעות ואנשים נמנעים מלעלות לטיסה.

אילנה גנס: זה עובד.

גלעד קריב: האחריות הזאת היא אחריות שמונחת לפתחו של המפעיל האווירי?

אילנה גנס: נכון מאוד.

גלעד קריב: של חברת התעופה אל-על או חברה זרה?

אילנה גנס: כל החברות.

גלעד קריב: יש איזושהי סנקציה מול החברות אם הדברים לא נאכפים?

טל פוקס: כן.

טל פוקס: יש את השאלה עד כמה מצליחים לאכוף את זה ואני מניחה שמשטרת ישראל תתייחס לזה בהמשך.

טל פוקס: חברת תעופה שנגלה אחר כך – נגיד שיגיעו לכאן ויעשו פה בדיקה מדגמית ויראו שהיו אנשים שעלו לטיסה בלי PCR שלילי, בלי אישור מיוחד, יש ועדת חריגים שמאפשרת במקרים של דחיפות, כן נותנת אישור מיוחד לעלות, אבל בן אדם שלא קיבל אישור לזה, היה צריך לעשות בדיקה ואין לו PCR שלילי, הוא יהיה חייב בקנס וגם יהיה אפשר להטיל קנס על המפעיל האווירי על זה שהוא העלה את האדם הזה בלי PCR שלילי.

גלעד קריב: והדבר הזה נעשה עד היום?

אילנה גנס: כן.

טל פוקס: זה נעשה.

טל פוקס: מבחינת עד כמה – אני מציעה שרשות האוכלוסין ההגירה ומשטרת ישראל – אני לא בטוחה בדיוק איך הם מחלקים ביניהם את האכיפה של זה.

טל פוקס: זה נעשה בצורה מדגמית, אני יודעת בוודאות שלא כל בן אדם שמגיע לישראל בודקים אם אכן היה לו PCR שלילי.

טל פוקס: אני לא יודעת להגיד עד כמה או מה האחוז של - - -

גלעד קריב: אני רוצה לשאול שאלה כללית את משרד הבריאות – משרד המשפטים גם אתם מוזמנים להתייחס – האם ישנו היום גורם במשרד הבריאות שמופקד מטעם הממשלה על הטיפול במשבר הקורונה, זה המשרד המוביל, האם ישנו היום איזשהו גורם ממשלתי שמתכלל בין גורמי האכיפה?

גלעד קריב: שמבצע בקרה על תחום האכיפה?

גלעד קריב: שמסתכל על הקשר בין הגופים השונים?

טל פוקס: לפי החוק, התפקיד הזה הוא של מנהלת האכיפה, זה גוף שיושב בתוך משטרת ישראל.

טל פוקס: התשובה היא משטרת ישראל, מנהלת האכיפה במשטרת ישראל.

טל פוקס: אני מקווה שאני - - -

גלעד קריב: והם נמצאים איתנו.

גאל אזריאל: - - - מנהלת האכיפה הוקמה בתוך חוק סמכויות מיוחדות לצורכי הקורונה במיוחד.

גאל אזריאל: היא ממש עוסקת בזה.

גלעד קריב: אז אני מבקש לקבל סקירה עוד מעט – ויכול להיות שנקבע דיון מיוחד בסוגיה הזו, בתקווה בשבוע הבא.

גלעד קריב: להבין את פעולת מנהלת האכיפה ומה התכלול של כל הגורמים, כי בשבוע שעבר כשדיברנו, קיבלנו סקירות נפרדות מרשות ההגירה והאוכלוסין, מהמשטרה.

גלעד קריב: בסדר, נשמע.

גלעד קריב: תודה, כן, אנא.

גלעד קריב: עוד - - -

אילנה גנס: התייחסות לגבי בדיקות PCR, רגישות, מה שביקשתם.

אילנה גנס: בדיקת PCR היא בדיקה שרמת הרגישות והסגוליות שלה באבחון של חולה מאומת נאמדת סביב 98%.

אילנה גנס: עדיין יש לה אחוז מסוים גם שלfalse positive ו-false negative, אבל הבדיקה היא בדיקה בעלת רגישות גבוה מאוד.

אילנה גנס: המשמעות של בדיקת PCR שלילית אומרת שזה לא שולל בוודאות הדבקה, אבל זה אומר שאדם שיש לו בדיקת PCR שלילית נכון להיום, לפחות 48, 72 שעות – הוא לא מדבק עדיין.

אילנה גנס: ולכן החשיבות של ביצוע בדיקת PCR לפני העלייה למטוס, זאת המהות שלה.

אילנה גנס: אם אנחנו מסתכלים על בדיקות PCR חיוביות של חוזרי חו"ל, בערך שליש מהם מאובחנים כבר במועד הנחיתה.

אילנה גנס: וזה גם מדגיש לנו – כולם עשו PCR לפני עלייה למטוס והיו שליליים, ועדיין אנחנו רואים כ-30% מכל המאומתים שחוזרים מחו"ל חיוביים כבר ביום הנחיתה שלהם והיתר הופכים לחיוביים בהמשך.

גלעד קריב: ואותם 0.09% של היום, אתם רואים שליש, אתם רואים שבעצם פיתחו את הסימנים.

אילנה גנס: לא פיתחו סימנים, הם היו חיוביים.

גלעד קריב: חיוביים למרות שבדיקת PCR שלהם בעת העלייה היה - - -

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: לפני העלייה הוא היה שלילי והוא הפך לחיובי כי בעצם עברו עד 72 שעות.

טל פוקס: יותר.

אילנה גנס: אפילו קצת יותר.

אילנה גנס: לפעמים זמן הטיסה יכול להיות ארוך ובייחוד אם אנחנו מדברים על יעדים רחוקים.

ניצן רוזנברג: אבל שני שליש לא מזהים גם בנחיתה בישראל?

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: הם מתאמתים בשלב יותר מאוחר; בגלל תסמינים או בגלל בדיקה נוספת שהן עושים לקיצור בידוד.

אילנה גנס: אנחנו רואים שחלק מהם מקבלים תשובה חיובית בהמשך, ואנחנו מסתכלים בעיקר על עשרת הימים הקרובים ממועד הנחיתה.

ניצן רוזנברג: ואתם יודעים לפלח את זה למחוסנים מחלימים וללא מחוסנים מחלימים?

אילנה גנס: בוודאי.

אילנה גנס: אנחנו רואים היום, בעצם מתאריך 6 ביוני, מגמה של ירידה במועילות החיסון.

אילנה גנס: אנחנו רואים הרבה הדבקות חדשות, גם בקרב חוזרי חו"ל, אבל גם הדבקות בתוך ישראל, במחוסנים בעיקר.

אילנה גנס: כמעט ולא רואים עלייה במחלימים.

אילנה גנס: כרגע לפי הניתוח הסטטיסטי שעשינו אצלנו בשירותי בריאות הציבור, המועילות של החיסון במחוסנים, ספציפית לזן דלתא שזה מה שאנחנו רואים בעיקר מתחילת יוני שהתפשט בצורה נרחבת בארץ וגם בעולם, שהחיסון פחות יעיל ומוריד את היעילות שלו ל-64% במניעת הדבקה תסמינית, בכלל במניעת הדבקה.

אילנה גנס: יחד עם זאת, חשוב לציין שהיעילות שלו נשמרת על 93% במניעת תחלואה קשה, אשפוזים ותמותה.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: מה פרק הזמן לקבלת התשובה בבדיקת PCR?

אילנה גנס: בדיקות PCR מגיעות בין 6 ל-18 שעות ממועד הביצוע שלהן.

אילנה גנס: אלה בערך לוחות הזמנים.

אילנה גנס: אדם שנוחת, מבצע בדיקה ומשוחרר מהשדה.

אילנה גנס: הוא לא נשאר בשדה להמתין לתוצאה, אלא ממשיך לביתו, למקום הבידוד, באם הוא חייב בידוד.

אילנה גנס: נכון להיום מחוסנים ומחלימים שאינם מגיעים ממדינות בסיכון מירבי, מחויבים בביצוע בבדיקה, אבל לא מחויבים בבידוד ויכולים להמשיך להגיע ולהסתובב חופשי.

אילנה גנס: מי שחב בידוד חייב להגיע שלא באמצעות תחבורה ציבורית – או ברכב פרטי או במונית למקום הבידוד שלו ולהישאר שם עד לסיום תקופת הבידוד.

גלעד קריב: ברור, בסדר גמור.

גלעד קריב: ההתייחסות שלכם למצב כרגע בנתב"ג מבחינת ההיערכות?

גלעד קריב: מבחינת כמות הבדיקות?

גלעד קריב: בעיות שיש לכם שם?

אילנה גנס: אני מציעה שנעלה את חן, הנציגה של משרד הבריאות בשדה התעופה.

אילנה גנס: היא תוכל להתייחס ולפרט.

גלעד קריב: בסדר גמור.

חן וונדרסמן: בוקר טוב.

גלעד קריב: כן, רק תציגי את עצמך בבקשה.

חן וונדרסמן: חן וונדרסמן, מנהלת פעילות משרד הבריאות בנתב"ג ובמעברים.

גלעד קריב: בבקשה.

חן וונדרסמן: נכון להיום – מה שאילנה אמרה מדויק – אנחנו מבצעים בדיקה בנתב"ג ובמעברים לכלל הנכנסים למדינת ישראל.

חן וונדרסמן: היו לנו קצת פערים במסגרת השבועות האחרונים, במסגרת החלפת חברה דוגמת בשדה, פערים שהיו קשורים לממשקים ולמערכות מידע.

חן וונדרסמן: אנחנו מטפלים בכלל הפערים, חלקם נבעו מאיזשהו פער מרכזי של הזנת דרכונים במקום תעודת זהות עבור ישראלים שיש להם קופה, או גם עבור זרים שיש להם קופה.

חן וונדרסמן: הפער הזה טופל וכיום אנחנו כבר נמצאים במצב שמרבית האנשים כן מקבלים תוצאות.

חן וונדרסמן: יש לנו כמובן עדיין חסרים, אבל אנחנו מטפלים בהם ברמה הנקודתית ונותנים מענה לכולם.

חן וונדרסמן: מבחינת הטיפול הפרטני, אנחנו נמצאים במצב שאנחנו יודעים לזהות את התוצאות כבר באותו יום שאנשים נדגמו.

חן וונדרסמן: כבר כמעט ואין לנו פערים כמו שהיו בהתחלה, אנשים שמקבלים תוצאות אחרי חמישה או שישה ימים, זה ממש בקצוות.

חן וונדרסמן: מבחינת ההיערכות, אנחנו בשיח ישיר מול רשות שדות התעופה ויודעים למקסם את המתחמים שקיימים היום בשדה ולתת מענה לכלל האנשים שנכנסים למדינת ישראל.

חן וונדרסמן: כמובן שרשות שדות התעופה, ויכול לחזק את מה שאני אומרת, שמוליק אמסלם מרשות שדות התעופה, היא יודעת לווסת את הכמויות ביחס לאוהלים שקיימים היום בשדה ולתת מענה כך שלא תהיה הצטברות ולא ייווצרו צווארי בקבוק גדולים והתקהלויות גדולות.

חן וונדרסמן: וכמובן לתת מענה גם לקבוצות מיוחדות שמגיעות או לצרכים מיוחדים שעולים מהשטח.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: כמה בדיקות נעשות היום בממוצע?

גלעד קריב: אם את מסתכלת על כל השבוע האחרון?

חן וונדרסמן: בממוצע ביום זה בערך משהו כמו 12,000.

חן וונדרסמן: שמוליק, תקן אותי אם אני טועה, בין 12,000 ל-14,000 כתלות בכמות הנכנסים.

חן וונדרסמן: זה בערך הממוצע של האנשים שנכנסים למדינת ישראל.

חן וונדרסמן: כולם נדגמים.

חן וונדרסמן: ולכן הממוצעים היא לפי האנשים שנכנסים.

גלעד קריב: ועלות הבדיקה מושתת באופן מלא על החוזרים, על הנוסעים, נכון?

חן וונדרסמן: נכון.

חן וונדרסמן: בן אדם נדרש – במסגרת מילוי טופס הצהרת נוסע מחו"ל – לשלם מראש על הבדיקה, אנחנו כבר נמצאים במצב ש-87% מכלל הנכנסים כבר משלמים מראש, עוד לפני שהם נכנסו בכלל למדינת ישראל ויש עוד אחוז מסוים שמשלם על הקרקע.

חן וונדרסמן: אבל כלל התשלום הוא על הנוסע הנכנס.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: עוד דברים שמשרד הבריאות מבקש להתייחס אליהם?

גלעד קריב: אנחנו תכף נעבור אולי למנהלת האכיפה וכולי.

גלעד קריב: אני רוצה, ברשותכם, לשאול את השאלה ששאלנו בפעם שעברה – לפחות ברמה העקרונית – הדבר שאיתרנו כחוליה חלשה היא המעבר של אנשים שחבים בחובת בידוד, אל ביתם, אל מקום הבידוד.

גלעד קריב: כאן אני מבין שיש איסור נסיעה בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: אנשים צריכים להגיע ברכב פרטי או במונית.

גלעד קריב: אשמח להבין עד כמה אתם רואים את העניין הזה כעניין עקרוני?

גלעד קריב: אנשי משרד הבריאות?

גלעד קריב: בסדר?

חן וונדרסמן: אם השאלה היא אלי – אנחנו רואים בשאלה הזו שאלה עקרונית מאוד.

חן וונדרסמן: גם כאשר בן אדם ממלא טופס הצהרה, בסיום הטופס נאמר לו שאסור לו לעלות לתחבורה ציבורית.

חן וונדרסמן: אנחנו משתדלים ככול שניתן גם ברמת ההסברה להסביר שלא ניתן לעלות לתחבורה ציבורית אלא רק למונית או למישהו שאוסף אותך בתנאים מסוימים, כמובן עם מסכות וישיבה מאחורה.

חן וונדרסמן: אבל בשביל לסגור את התהליך הזה אנחנו צריכים לשלב את גורמי האכיפה.

גלעד קריב: נכון לרגע זה אדם מגיע ממדינה – איך הוא מקבל את ההודעה שנאסר עליו לנסוע בתחבורה ציבורית?

גלעד קריב: ירד אדם, בין אם מטיסה או ממדינה אדומה או אדם שהוא לא מחוסן שאיננו מחלים: הוא מגיע, הוא עושה בדיקת PCR ו-?

טל פוקס: אדם ממלא את הטופס – בלי קשר, אדם שנכנס לישראל, אחת החובות שחלות על אדם שנכנס לישראל דרך טיסה היא למלא הצהרת בריאות בכניסה לישראל.

טל פוקס: זה עוד דבר שהמפעיל האווירי צריך לבדוק.

טל פוקס: הוא צריך לבקש מהאדם לראות גם PCR שלילי וגם את זה שהוא מילא את הצהרת הבריאות.

טל פוקס: במסגרת הצהרת הבריאות, אותו אדם גם ממלא את טופס דיווח הבידוד.

טל פוקס: כלומר, הוא מדווח על עצמו, הוא נכנס לרשימה של אנשים שמבודדים בגלל שהם מגיעים לישראל, בלי שהם מחוסנים או מחלימים או ממדינה מסוכנת.

טל פוקס: אותו אדם, בזמן שהוא ממלא את הטופס, מבין ורואה מה חל עליו והוא מצהיר על זה שהוא מבין מה הוא אמור לעשות – שהוא אמור להיכנס לבידוד, איך הוא אמור להגיע למקום הבידוד.

טל פוקס: הוא גם מקבל אחר כך מייל כשהוא מסיים למלא את הטופס, ובמייל זה כתוב לו – שהוא לא יכול לנסוע בתחבורה ציבורית ואת חובת הבידוד שחלה עליו ומה היא כוללת.

גלעד קריב: זה קורה לפני שהוא עולה על המטוס.

גלעד קריב: מה קורה פה בארץ?

טל פוקס: פה בארץ, אני חושבת שמלבד הסברה – מבחינת אכיפה: אני לא יודעת.

גלעד קריב: אבל גם מבחינת הסברה?

טל פוקס: מבחינת הסברה - - -

גלעד קריב: נחתה כרגע טיסה ממדינה אדומה.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: כל מי שנמצא במטוס מחויב בבדיקת PCR נוספת.

גלעד קריב: נכון?

אילנה גנס: נכון.

גלעד קריב: וכל מי שבמטוס, אסור לו להגיע הביתה באמצעות תחבורה ציבורית.

גלעד קריב: מה קורה כשאיש צוות האוויר או אשת צוות האוויר, לוקחת את המיקרופון ואומרת להם: ברוכים הבאים לנמל התעופה בן גוריון.

גלעד קריב: כשאדם נכנס בשרוול – מה קורה?

טל פוקס: מבחינת האכיפה, אני מציעה להפנות את השאלה לגורמי האכיפה.

טל פוקס: מבחינת הסברה, יש הסברה בשדה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול: משרד הבריאות, לא - - - נשאל את גורמי האכיפה, אבל אני מנסה רגע להבין את החיבור בין הרשויות.

גלעד קריב: בסדר?

חן וונדרסמן: אשמח אולי להעיר הערה.

גלעד קריב: כן.

חן וונדרסמן: קודם כל ההערה שלך חשובה והיא נכונה, וזה עלה ממש במסגרת השבוע האחרון כצורך יותר משמעותי.

חן וונדרסמן: ואנחנו בהחלט לקחנו את זה לתשומת לבנו והצענו שאולי במסגרת הנחיתה עצמה, נעלה למטוסים – לא אנחנו, כמובן בשיתוף רשות שדות התעופה – ונעביר כריזה בעברית ובאנגלית, כמו שנעשה בעבר שאומרת כמה משפטים שהם חשובים.

חן וונדרסמן: הראשון, שהם צריכים להידגם, השני, מי שבא ממדינה אדומה חייב להיות בבידוד.

חן וונדרסמן: והשלישי – הנושא של תחבורה ציבורית.

חן וונדרסמן: זה בהחלט נכון, זה צריך להיות בשילוב של הסברה.

גלעד קריב: נכון להיום, רק כדי להבין, כי אני חייב לומר שבעיני זה נראה קצת מוזר.

גלעד קריב: גם זה נראה נורא מוזר.

גלעד קריב: נמל התעופה בן גוריון הוא אחד המקומות הכי ריכוזיים בעולם.

גלעד קריב: כולנו נדחסים לתוך שרוול שבסופו של דבר אתה יוצא אחד אחד.

גלעד קריב: זאת אומרת, כולנו קהל שבוי.

גלעד קריב: מה עוד, שכולם, אתם אומרים, ביעילות רבה מגיעים לעמדות של בדיקת PCR.

גלעד קריב: לענייננו, המחשבה שהדבר היחיד שנעשה כדי להבהיר לאזרח ישראלי או לתייר שאסור לו לעלות על אוטובוס, שהוא חייב לקחת מונית או רכב פרטי, שהוא חייב לעשות בדיקת PCR, מי מחויב בבידוד ומי לא – זה איזשהו טופס שאדם מילא ביציאה מנמל המוצא.

גלעד קריב: זה נשמע לחלוטין לא הגיוני.

גלעד קריב: זה גם לא הגיוני מבחינה, נקרא לה: נורמטיבית-אכיפתית.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: אדם, הוא רגע לפני פוטנציאל, או של עבירה פלילית או מנהלית, בעצם זה תמיד עבירה פלילית, יכול להיות שהקנס הוא מינהלי.

גלעד קריב: אין עונשין אלא אם מתריעין.

גלעד קריב: זה כאילו – זה נשמע לי הזוי.

טל פוקס: אני כן אוסיף שגם המפעיל האווירי צריך לשלוח תמצית של ההוראות שחלות על האדם לפני הטיסה, בזמן שבן אדם קונה את הכרטיס, זה פעם אחת.

טל פוקס: ופעם שניה, כ-24 או 48 שעות לפני הטיסה.

גלעד קריב: אבל עוד פעם, אני מבין את תפקידו של המפעיל האווירי.

גלעד קריב: אבל מרגע שאדם נחת על מסלול הנחיתה בבן גוריון, הסיפור הוא כבר לא המפעיל האווירי.

גלעד קריב: הסיפור הוא מה מדינת ישראל עושה בתחום האכיפה, אבל לפני זה בתחום ההסברה.

גלעד קריב: ונראה לי מוזר שרק היום, אם המהלך התחיל בינואר, אני הייתי מצפה למשל, שכל מפעיל אווירי יהיה מחויב ללחוץ על הקלטה שהנוסח שלה נקבע על ידי מדינת ישראל, על ידי משרד הבריאות וגורמי האכיפה.

גלעד קריב: כל מפעיל חייב לפני הנחיתה ללחוץ play על ההודעה.

גלעד קריב: ההודעה אומרת את כל מה שאתם חושבים שצריך לומר בעברית ובאנגלית ואם דעתי הייתה נשמעת – גם בערבית.

גלעד קריב: זה טריוויאלי, זה בלתי נתפס שזה עוד לא קורה.

גלעד קריב: אדם יוצא, הוא צריך לקבל מכם טופס רשמי של מדינת ישראל, איך שהוא יוצא מהשרוול: אחת, שתיים, שלוש, לא קשור בטופס שהוא ממלא ל-PCR.

גלעד קריב: אני יכול לחשוב על לפחות שלוש נקודות פיזיות בנתב"ג, במטוס, שאתם יכולים להודיע לאדם מה מצופה ממנו.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: א' אני מבקש לקבל על זה עדכון.

גלעד קריב: אעשה שבוע הבא ישיבה ספציפית ובלי קשר לאישור תקנות על כל נושא האכיפה סביב הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אבקש לשמוע מה בכוונת

גלעד קריב: כם לעשות לקראת אישורי תקנות נוספות.

גלעד קריב: נשקול אם לקיים סיור של הוועדה בנתב"ג.

גלעד קריב: נהיה בקשר עם שרת התחבורה ועם שר הבריאות, ייתכן ואנחנו נבקש לסייר בנתב"ג בימים הקרובים.

גלעד קריב: עוד נקודות של משרד הבריאות לתשומת לבנו?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: יש התייחסות שלכם לדברים החדשים בתקנה?

גלעד קריב: הסוגיה הזאת של הטלת אחריות על ההורים לבדיקות קטינים והסוגיה של צוות האוויר, עמדה שלכם?

גלעד קריב: מאיפה זה נובע?

טל פוקס: אגיד שלא היו הרבה מקרים כאלה, זאת לא תופעה שאמרנו: יש תופעה וצריך לעשות תיקון, אלא רצינו למנוע את התופעה לפני שהיא תתרחש.

טל פוקס: זאת פרצה שהיינו מודעים לה.

טל פוקס: ולכן יחד עם המעבר לתשלום על ידי האזרח על הבדיקות, חשבנו שנכון לעשות את התיקון הזה כדי למנוע מראש מצב כזה.

גלעד קריב: טוב, בסדר גמור.

טל פוקס: לגבי צוותי אוויר, אם אתם רוצים לשמוע את ההסבר האפידמיולוגי – הרעיון הכללי זה שהם יוכלו לא לעשות את הבדיקה הזאת בכל נחיתה אם הם נבדקים אחת לשבוע אם הם מראים בדיקה שלילית מהשבוע האחרון.

טל פוקס: המטרה היא לא להכביד על מישהו שזאת עבודתו והוא באופן יומיומי טס, אבל מצד שני – כן שתהיה בקרה ושלא יהיה איש צוות שלא נבדק בכלל.

טל פוקס: זה נראה כאיזון נכון לבריאות הציבור.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: נמצאים איתנו שני גורמים של רשות שדות התעופה ונתב"ג.

גלעד קריב: שמואל אמסלם, מנהל חטיבת שירות לנוסע, וגם ערן נח, קצין אג"ם במרחב נתב"ג מטעם המשרד לביטחון פנים.

גלעד קריב: אשמח לשמוע את ההתייחסות של רשות שדות התעופה בכלל למתרחש כרגע בנתב"ג בהקשרים האלה ובאופן ספציפי למה ששאלתי לגבי יידוע נוסעים, הצגת מידע לנוסעים ושיפור הנושא הזה.

גלעד קריב: מר אמסלם, בבקשה, אשמח לשמוע את התייחסותך.

שמואל אמסלם: קודם כל אתייחס לתהליך נוסע נכנס.

שמואל אמסלם: תהליך נוסע נכנס זה בדרך כלל תהליך מירידה מהמטוס ועד העלייה למתחם הבדיקות שהוא באחריות משרד הבריאות.

שמואל אמסלם: התהליך זורם בצורה חלקה.

שמואל אמסלם: זמני ההמתנה הם קטנים.

שמואל אמסלם: לשאלתך האם הבדיקות מגדילות את הקיבולת.

שמואל אמסלם: אנחנו גוזרים את כל התנועה, את כל נתיבי התנועה בנתב"ג, הכול נגזר מהיכולת של דיגום בתחנה האחרונה.

שמואל אמסלם: הדיגום הוא התחנה האחרונה לפני שיוצאים ממתחמי נמל הנוסעים.

שמואל אמסלם: השבוע הקימו אוהל נוסף בכדי לאפשר עמדות דיגום נוספות.

שמואל אמסלם: נכון להיום, לוחות הזמנים בתוכנית לוח הטיסות של יולי הן נגזרת מהיכולת של החברה הדוגמת שבאחריות משרד הבריאות בתחנה האחרונה.

שמואל אמסלם: ולכן אנחנו מקצים מקסימום עשר נחיתות בשעה.

שמואל אמסלם: אז לעניין הזה יש הגבלה של נחיתות.

שמואל אמסלם: לעניין הקודם של משרד הבריאות, הציגו פה שבדיקות ה-PCR המחויבות בארץ המוצא הן עד 72 שעות לפני ההמראה.

שמואל אמסלם: הבדיקות מוכיחות את עצמן ולראייה פחות מעשירית האחוז מתגלים כמאומתים בעשרת הימים הראשונים להגעתם למדינת ישראל.

שמואל אמסלם: המספר מדבר בעד עצמו.

שמואל אמסלם: נשאלת השאלה האם צריך להמשיך וזה כבר עניין של משרד הבריאות ואולי של המחוקק, האם צריך להמשיך 100% בדיקות לכל מי שנכנס למדינת ישראל, שהרי הבדיקה בחו"ל כבר מוכיחה את עצמה.

שמואל אמסלם: ואם שמים לב מאוד לאלה שנכנסים למדינת ישראל או להתמקד באוכלוסיות מיוחדות, הכוונה לקחת אוכלוסיות או ממדינות מסוימות או מחוסנים עם לא מחוסנים.

שמואל אמסלם: זאת שאלה שצריך לפתוח ולדון בה.

שמואל אמסלם: לעניין של תהליך נוסע יוצא, אותו כנ"ל, אנחנו בהתאם למגבלות שקיימות, לתקנות הקיימות, אז אנחנו מגבילים את מספר הטיסות שאנחנו מאשרים בשעה וזה לא בא על חשבון – אחרי שאתן את סדרי הגודל.

שמואל אמסלם: ב-2019 טיפלנו ב-120,000 נוסעים ביממה.

שמואל אמסלם: בזמן ההמתנה, בכל תחנות השירות, בתהליך נוסע יוצא, לא לקח יותר ביותר מ-90% מהמקרים, לא היה יותר מ-50 דקות.

שמואל אמסלם: אנחנו יודעים להפעיל תנועה של 120,000 נוסעים במינימום זמן.

שמואל אמסלם: עם ההגבלות האלה, כמו שאמרתי קודם, גם במספר ההגבלות שאנחנו מפעילים בתהליך נוסע יוצא ונכנס.

שמואל אמסלם: השיא שלנו בחודש האחרון היה 34,000.

שמואל אמסלם: אלו סדרי הגודל.

שמואל אמסלם: ככול שיהיה 100% בדיקות בכל מיני תחנות אז כמובן שלא נוכל לגדול.

שמואל אמסלם: וככל שנדע להתמקד באוכלוסיות שאנחנו צריכים להתמקד בהם, נוכל להגדיל את התנועה.

גלעד קריב: אני מבין, תודה.

גלעד קריב: אני חייב לומר שלטעמי לאור הנתונים שנשמעו פה לגבי העובדה ששליש מהנוסעים שנמצאו מאומתים, בדיקת ה-PCR שלהם עם עלייתם למטוס הייתה שלילית ועדיין כשהם פה נחתו, בדיקת ה-PCR לימדה שהם כן נושאים את הנגיף – אז אני לא בטוח שאנחנו בשלב של פטור גורף והתמקדות באוכלוסיות מיוחדות.

גלעד קריב: אם משרד הבריאות רוצה להתייחס לזה, הוא מוזמן.

גלעד קריב: לא שמעתי התייחסות לשאלה שלי: מה הם צעדי ההסברה שנעשים לנוסע הנכנס לגבי חובת הבידוד; איסור השימוש בתחבורה ציבורית?

גלעד קריב: מדוע הנוסע הנכנס לא מקבל הודעה מטעם מדינת ישראל במערכות הכריזה של הטיסות?

גלעד קריב: איזושהי פנייה עם יציאתו מהשרוול.

גלעד קריב: האם קיבלתם בקשה להפעיל את אמצעי ההסברה האלה?

גלעד קריב: האם אתם בדין ודברים עם מינהלת האכיפה סביב העניין הזה?

שמואל אמסלם: אתייחס לזה.

שמואל אמסלם: הצבנו שילוט, גם קבוע וגם דיגיטלי לאורך כל תהליך נוסע נכנס ובהם מה התקנות אומרות, מהן החובות שלהם, מהן הזכויות שלהם ומה התהליך שהם הולכים לבצע.

שמואל אמסלם: ההצעה שלך שבטיסה, כלומר בנחיתה, מנהל השירות בטיסה או הטייס הראשי או אחד מאנשי הצוות במטוס יכריז הודעה כזו או אחרת.

שמואל אמסלם: אני חושב שזה רעיון מצוין.

שמואל אמסלם: עשינו את זה בהתחלה כשהיו הרבה הגבלות וכשהיה מיעוט במספר הטיסות.

שמואל אמסלם: יש מקום להפעיל את זה.

שמואל אמסלם: אנחנו נהיה בקשר עם משרד הבריאות כדי שינסחו הודעה - - - הם עומדים לנסח לציבור הנוסעים.

שמואל אמסלם: בשמחה נוכל להפיץ את זה לכל חברות התעופה, שיבצעו את זה בהקדם.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: מנהלת האכיפה.

אסף פרידמן: אורי ממנהלת האכיפה.

גלעד קריב: כן.

אורי בוצ'ומנסקי: שלום ובוקר טוב, שמי אורי בוצ'ומנסקי, אני עורך דין, אני יועץ משפטי למשטרת ישראל, אני כרגע לא מטעם מינהלת האכיפה, אבל כן אסביר בקצרה לגבי מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: שנייה, אני רוצה להבין – אתה כרגע מייצג את מינהלת האכיפה?

אורי בוצ'ומנסקי: אני פה מטעם הייעוץ המשפטי של משטרת ישראל.

אורי בוצ'ומנסקי: ואני מייעץ משפטית גם למינהלת האכיפה.

אורי בוצ'ומנסקי: המינהלת הוקמה בחודש יולי כגוף במשטרת ישראל.

אורי בוצ'ומנסקי: המטרה או הייעוד של המינהלת הוא לקבוע מדיניות אכיפה ארצית, אחידה ושוויונית שתהיה רלוונטית לכלל הגורמים האוכפים וכמובן להנחות את כלל הגורמים האוכפים.

אורי בוצ'ומנסקי: אני מתייחס גם לשוטרים וגם לרשויות המקומיות וגם למפקחים עובדי מדינה.

אורי בוצ'ומנסקי: כיום, כל המפקחים עובדי המדינה שעבדו תחת פיקוד המשטרה חזרו ליסודותיהם.

אורי בוצ'ומנסקי: והרשויות המקומיות נותרו רק עם עבירה אחת – העבירה של אי עטית מסכה במקומות ציבוריים .

אורי בוצ'ומנסקי: המינהלת גם מעבירה את נתוני האכיפה החודשיים, בראשון בכל חודש לוועדה, גם לוועדת העבודה והרווחה, לוועדה הזו, מדובר רק בעבירות שנקבעו בחוק המסגרת או מכוחו, התקנות שהותקנו מכוחו.

אורי בוצ'ומנסקי: ולעניין האכיפה בנתב"ג, ספציפית בעבירות שאנחנו דנים בהם היום, נמצא איתנו גם ערן נח שהוא קצין האג"ם של מרחב נתב"ג.

גלעד קריב: אני מבין.

גלעד קריב: אני שב ואומר: אני מתכוון לקיים דיון שמתמקד בפעולה של מינהלת האכיפה ובסינרגיה בין כל גורמי האכיפה וכמובן בקשר שלהם עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: הדיון הזה יתקיים שבוע הבא.

גלעד קריב: הוא לא יהיה אגב אורחא הארכת תקנות.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: זה יהיה דיון שיעסוק בסוגיית האכיפה ומבחינתי מינהלת האכיפה היא הגורם המרכזי בדיון הזה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: תודה אורי, ודרך צלחה.

גלעד קריב: ערן, בבקשה, אנחנו נשמח לשמוע התייחסות שלכם לאכיפה בנתב"ג.

ערן נח: בוקר טוב לכולם, האמת שאין יותר מדי להרחיב.

ערן נח: בסך הכול, אם שמעת את הסקירה של חן ממשרד הבריאות, מאמסלם, מרשות שדות התעופה, בסך הכול הם נתנו את התמונה המלאה.

ערן נח: משטרת ישראל יחד עם מרחב נתב"ג, שוטרי מרחב נתב"ג, אוכפים לנתב"ג.

ערן נח: לראייה מתחילת השנה, יש נתון מדויק מהיום בבוקר, ניתנו 300 דוחות בגין העבירות השונות במרחב נתב"ג.

ערן נח: אין פה איזה תופעות שניתן להצביע עליהן, ואם אגע בנקודות התייחסות שאתם התייחסתם אליהן, למשל אם ניקח את הסירוב לבדיקה, אין פה תופעה.

ערן נח: - - - נגעתם בצורך לבדיקת של כל אזרח שנוחת, מי שמסרב וגם באחריות ההורים, הקטינים שמסרבים: מתחילת השנה ניתנו 23 דוחות לאנשים שסירבו לבצע בדיקות.

ערן נח: זה מספר אפסי לעומת כמות הנכנסים ואי אפשר בכלל הצביע על תופעה של קטינים שמסרבים או אנשים שמסרבים.

ערן נח: בסופו של דבר, גם מי שמסרב והיו בודדים שסירבו בהתחלה, כמעט כולם בשיח, כשמגיע לשם כוח שיטור, שיח של השוטר אל מול האזרח, בסוף הוא מתרצה.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: אשאל אותך לגבי 300 הקנסות שהוטלו – מה העברות הבולטות?

ערן נח: העבירה הבולטת היא הפרת חובת בידוד.

ערן נח: אני מדבר על מתחילת השנה.

ערן נח: מתחילת השנה ניתנו כ-130 דוחות בגין הפרת חובת בידוד.

ערן נח: זאת העבירה העיקרית.

גלעד קריב: מה המשמעות של הפרת חובת בידוד בנתב"ג?

ערן נח: הבן אדם שהיה אמור להיות בבידוד והוא רצה לעלות לטיסה או שהוא הופיע בנתב"ג.

גלעד קריב: כמה קנסות ניתנו על עלייה לתחבורה ציבורית?

ערן נח: לא ניתנו קנסות.

ערן נח: זאת הנקודה הבאה.

ערן נח: רק אסיים את הנקודה שנגעתי בה לגבי סירוב בדיקה – אין תופעה כזאת.

ערן נח: כולם עושים את הבדיקות, בודדים שבבודדים לא מסכימים ובשיח עם שוטר זה נפתר.

ערן נח: היו ממש בודדים שסירבו לחלוטין וקיבלו את הדוח בקצה שלו, אין תופעה רווחת בנושא הזה.

ערן נח: לגבי התחבורה הציבורית, צריך להבין את הדברים ולשים את הדברים על השולחן – זה לא היה נושא התעסקות של אף אחד בשנה האחרונה.

ערן נח: חשוב גם לציין שהרכבת לא עבדה בנתב"ג, היא רק נפתחה לפני כחודשיים.

ערן נח: תחנת הרכבת בנתב"ג הייתה סגורה ואכן גם לא נדרשנו לזה.

ערן נח: כן אני יכול להגיד שבשלושת השבועות האחרונים זה כן נושא התעסקות וכן נושא התעניינות.

ערן נח: זאת עבירה שלא קל לאכוף אותה.

ערן נח: לדוגמה: אם עכשיו אזרח מגיע מחו"ל, הוא נכנס – אני רוצה להעיר עוד הערה לפני שאני מתחיל להסביר את התהליך: לא כל מי שמגיע מחו"ל יש לו חובת בידוד, כי אם - - -

גלעד קריב: אנחנו יודעים.

גלעד קריב: ממדינות מסוימות.

ערן נח: כולם בסופו של דבר אמורים לא לנסוע, יש חלק שיכולים לנסוע בתחבורה ציבורית, את זה חשוב להגיד.

גלעד קריב: זה ידוע לנו היטב.

גלעד קריב: זה רק מגביר את החשיבות.

ערן נח: טוב, כי - - -

גלעד קריב: להפך, בדיוק להפך, זה רק מגביר את האחריות שמוטלת על גורמי האכיפה.

גלעד קריב: מכיוון שבא משרד הבריאות ולא הציב רף מחמיר שאומר: אין תחבורה ציבורית מנתב"ג, תסתדרו ברכבים פרטיים.

גלעד קריב: זאת אומרת שהיה פה תהליך של התמקדות באוכלוסיות שהן אוכלוסיות סיכון.

גלעד קריב: אמירה דווקאית לגביהם, האנשים האלה, ואני חושב שלא צריך להסביר למה אדם שנחת ממדינה אדומה – לא יעלה על הדעת שבדרך שלו לבידוד.

גלעד קריב: תראו, הרי ברור למה אדם שצריך להיכנס לבידוד, אם הוא עולה על אוטובוס, הוא שם לקלס ולצחוק את כל הרעיון של הבידוד ואנחנו שמים לקלס ולצחוק את כל המאמצים שלנו אם אנחנו לא בודקים.

גלעד קריב: האם, למשל, עומד היום שוטר בכניסה לטרמינל הרכבת בבן גוריון?

גלעד קריב: אני השתמשתי תמיד בשירותים המצוינים של הרכבת כשחזרתי מחו"ל.

גלעד קריב: האם עומד היום שוטר ובודק מהיכן הגיע הבן האדם?

גלעד קריב: הרי אדם יכול להגיש פתק.

גלעד קריב: אפשר לדאוג שאדם מקבל – יש פתק רשמי של מדינת ישראל: האם האדם נחת מטיסה, לא נחת מטיסה, האם יש בדיקה מדגמית מאיפה האדם הגיע לפני שהם עולים לרכבת.

ערן נח: התשובה לשאלה שלך, התשובה הכללית היא כן.

ערן נח: יש שם כוח שיטור, רציתי לפרט איתך את התהליך הזה.

גלעד קריב: בבקשה.

ערן נח: בגלל ששאלת את השאלה, אענה לעניין ששאלת, תוגברנו לאחרונה – בהנחיית ראש מינהלת הקורונה – במספר תקנים שזאת המשימה העיקרית שלהם, לעמוד בנקודות הקריטיות, קרי – באוהל הבידוד; קרי – בעמדת התחבורה הציבורית, הרכבת.

ערן נח: בדיוק כדי לבצע את הבדיקות המדגמיות האלה, בדיוק כדי ליצור את ההרתעה, את הנוכחות, את הבולטות, והאכיפה במידת הצורך.

ערן נח: התחלתי ואמרתי שהנושא לא היה נושא התעניינות, כן נכנסו לזה בשלושת השבועות האחרונים, ואנחנו כן מתעסקים בזה.

ערן נח: זה נושא מאתגר בפני עצמו בגלל שלחלק מותר לנסוע ולחלק אסור לנסוע.

ערן נח: אני רוצה לחזק את הדברים שאמרה חן ממשרד הבריאות, ואת מה שאמר אמסלם, לגבי נושא ההסברה, נכון שנוסע ממלא הצהרת בריאות – אני לא בטוח שהוא קורא את הצהרת הבריאות לפני שהוא חותם עליה.

ערן נח: ולכן ההסברה חשובה מאוד, גם בתוך נתב"ג, וגם אני לא מונע שאם תהיה הסברה מטעם משרד התחבורה בתחנות הרכבת עם סדרנים, בכניסה לתחנות הרכבת, בנוסף לשוטרים שגם מבצעים הסברה, אבל גם סדרנים מטעם משרד התחבורה גם באזור האוטובוסים, גם באזור הרכבות, זה יסייע לכל התהליך הזה.

ערן נח: אבל שוב, לשאלה שלך, משטרת ישראל בתוך זה, אנחנו נמצאים בתוך נקודות, אנחנו עומדים בתוך נקודות קריטיות, בתוך התהליך הזה של מסלול נוסע נכנס; גם באוהל הבידוק וגם בתחבורה הציבורית.

גלעד קריב: משרד הבריאות, עד כמה הסוגיה הזאת של התחבורה הציבורית היא עדיפות עליונה מבחינתכם?

אילנה גנס: מבחינתנו זו סוגיה חשובה מאוד.

אילנה גנס: כרגע אין מסלול ייעודי שמפריד מחויבי בידוד ולא מחויבי בידוד.

אילנה גנס: וזה שאין שום אכיפה – אין ספק שאנחנו רואים את זה גם מדי פעם בחקירות אפידמיולוגיות שאנשים שחזרו מחו"ל אכן עלו על תחבורה ציבורית.

אילנה גנס: אני לא יודעת לכמת את זה, כי מי שלא מאומת, בסופו של דבר אנחנו לא יודעים מה ההיקפים שלהם שכן משתמשים בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: זו מבחינת

גלעד קריב: כם כרגע נקודת התורפה המרכזית בנתב"ג?

גלעד קריב: מבחינת

גלעד קריב: כם מה שעובד טוב שמענו, כל הכבוד יישר כוח לכל העוסקים במלאכה.

גלעד קריב: אם הייתי מבקש שתאמרי מהי נקודת התורפה כרגע בנמלי הכניסה והיציאה מישראל?

אילנה גנס: נקודות התורפה המרכזיות היום הן - - -

גלעד קריב: ואם אין זה גם טוב.

גלעד קריב: מותר לומר.

אילנה גנס: לא.

אילנה גנס: אני חייבת להגיד שיש לנו שיתוף פעולה נהדר עם רשות שדות התעופה, עם המפעילים האוויריים.

אילנה גנס: בסך הכול התהליכים סדורים - - -

טל פוקס: גם רשות האוכלוסין.

אילנה גנס: רשות האוכלוסין כמובן.

אילנה גנס: יש פה שיתוף פעולה נהדר שבזכותו הצלחנו להתגבר על רוב המכשולים.

אילנה גנס: סך הכול, התהליך היום עובד הרבה יותר טוב ומוסדר ואנחנו לא נתקלים במשהו דרמטי מאוד.

אילנה גנס: יחד עם זאת, אנחנו רואים היום כל הזמן את המשך העלייה בכמות התנועה הבין-לאומית.

אילנה גנס: ולכן בסופו של דבר, זה מאתגר אותנו גם בהתקהלויות, זה שנכון להיום, גם מי שחוזר ממדינות בסיכון מירבי, עדיין נכנס לאותו מסלול ביחד עם כל - - -

גלעד קריב: היה דיון - - -

אילנה גנס: עכשיו זהו, עכשיו זה ממש שינוי של התקופה האחרונה שמנווטים את כל הטיסות האלה לטרמינל אחד וכך מייצרים הפרדה, לפחות של מי שחוזר ממדינות בסיכון מרבי.

אילנה גנס: אבל עדיין אנחנו רואים תחלואה חוזרת מכל היעדים בעולם.

אילנה גנס: וככול שאנחנו מגבילים יציאה ליעדים בסיכון מרבי, אנחנו רואים שאנשים בוחרים לטוס למקומות אחרים.

אילנה גנס: וכך בעצם עדיין יש לנו תחלואה נכנסת מכל יעד בעולם והיום בגלל ההתפשטות של זן דלתא, אנחנו רואים אותו כמעט מכל יעד שחוזרים אליו לארץ.

אילנה גנס: זה משהו שגם חשוב לציין.

אילנה גנס: ככל שיש לנו יותר תנועה בין-לאומית אנחנו עדיין לא רגועים, למרות שיש הפרדה של מדינות בסיכון מרבי, עדיין ההיקפים הגדולים של התנועה, אגב, זה מתקשר בדיוק לשאלה שביקשת שנתייחס אליה.

אילנה גנס: למרות האחוז היחסית נמוך של מאומתים בשדה תעופה בעת חזרה, עדיין אנחנו מדברים על עשרות רבות של חולים שמתגלים כבר ביום הנחיתה שלהם.

אילנה גנס: המשמעות שאנחנו מזהים אותם מיד, אנחנו מבודדים אותם, מבודדים את המגעים שלהם, יודעים לסגור מעגל בחקירה אפידמיולוגית בצורה מהירה על כל מי שישב בסמוך אליהם בטיסה.

אילנה גנס: אנחנו מקבלים את המידע הזה דרך רשות שדות התעופה, עם שיתוף פעולה נהדר, ומצליחים להגיע מהר מאוד לכל המגעים ולבודד אותם וכך לקטוע שרשראות הדבקה והמשך התפתחות של תחלואה כאן בארץ.

גלעד קריב: טוב, תודה רבה.

גלעד קריב: האם ישנם עוד גורמי ממשלה שמבקשים להתייחס ונמצאים איתנו בזום?

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אמרנו שמכיוון שאנחנו קצרים היום בזמן בגלל נהלי המשכן, ניגש לעניין ההקראה.

גלעד קריב: אבל לפני זה, אני אומר את הדברים הבאים – ראשית תודה לכל העוסקים במלאכה.

גלעד קריב: התחושה שלי היא שבשני דברים יש מקום לעבודת מטה שלכם ושל מנהלת האכיפה עם זיקה כמובן לרשות שדות התעופה.

גלעד קריב: תחום ההסברה וזה גם לא הסברה, זה יותר מזה, יש חובה ליידע אזרחים על הדין.

גלעד קריב: ואם הדין משתנה ויש איזשהו הגיון כשמבקשים להפעיל מערכת של סנקציות שמיידעים אנשים על החובות שמוטלות עליהם.

גלעד קריב: זה לא המצב הרגיל.

גלעד קריב: משתנות פה בפרקים תכופים ההוראות הנורמטיביות.

גלעד קריב: אז טריוויאלי שצריך מערך.

גלעד קריב: פה אני חייב לומר, המצב שבו כל מה שמדינת ישראל עושה כדי שאדם ידע אם חזרתו או הגעתו לארץ, מה מוטל עליו זה למלא טופס טרם העלייה למטוס – בלתי מתקבל על הדעת.

גלעד קריב: זה דבר אחד שאבקש לעמוד עליו בפעם השנייה.

גלעד קריב: הדבר השני, לא נחה דעתי מסיפור התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: נשמע בעיני מוזר מאוד שאין קנס אחד שהוטל בגין שימוש בתחבורה ציבורית על ידי מי שנדרש בחובת בידוד.

גלעד קריב: חודשיים של פעילות של רכבת ישראל זה לא חידוש לאחרונה של הפעילות, זה לא ב-24 השעות האחרונות.

גלעד קריב: הציפייה היא שתהיה פה תורת לחימה מסודרת מאוד של בדיקה.

גלעד קריב: לבדוק מי עולה על הרכבת או מי מגיע לטרמינל התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: ואם לא בדיקה במאה אחוז אז לשמוע על תוצאות הבדיקות המדגמיות.

גלעד קריב: אם היו אומרים לי כאן: עשינו א', ב', ג' בדיקות מדגמיות והנתונים מעידים שאנשים מפנימים את האיסור, אז בסדר.

גלעד קריב: אבל גם את זה אני לא כרגע יכול לקבל מכם, ואני לא מקבל פרטים סדורים.

גלעד קריב: ואני כבר אומר למינהלת האכיפה שבדיונים הבאים אני אבקש פרטים.

גלעד קריב: כשם שמשרד הבריאות צריך להביא פרטים על מספר הנבדקים וכולי, תביאו פרטים על הבדיקות שעשיתם.

גלעד קריב: העמדנו שוטרים או פקחים בכניסה לטרמינל הרכבת ותפסנו כך וכך או לא תפסנו.

גלעד קריב: ואז נדע שההסברה עובדת.

גלעד קריב: האמירות הכלליות בנושא הזה הן לא מספקות בצד ההערכה לפעילות שכן מתקיימת.

גלעד קריב: כפי שאמרתי, אנחנו נקבע מועד לדיון סביב פעילות מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: בדיון הזה אבקש ממינהלת האכיפה וממשרד הבריאות להתייצב כאן בחדר הוועדה, ואני מצפה מהגורמים שמנהלים את המאמץ במינהלת האכיפה לבוא ולדווח לוועדה.

גלעד קריב: אנחנו מפעילים את התקנות לצערי באופן רטרואקטיבי, כך שנותרו רק שלושה שבועות, עד 27.

אסף פרידמן: במקרה הזה לא באשמתם ולא באשמתנו.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אין עניין של אשמה.

אסף פרידמן: - - - של הכנסת לפני שהוקמה ועדת החוקה.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: אני רק אומר שאם היה לנו פרק זמן יותר ארוך, יכול להיות שהיינו מאשרים את התקנות לפרק זמן יותר קצר ומבקשים לראות את השיפור בתחום ההסברה והאכיפה.

גלעד קריב: כרגע, מכיוון שנותרו שלושה שבועות, אז אני אמליץ לכל חברי הוועדה הנוכחים בחדר לאשר את פרק הזמן.

גלעד קריב: אבל אני אומר, אם לא תהיה התקדמות בתחום ההסברה והאכיפה, אנחנו נאשר תקנות לפרקי זמן יותר קצרים מכאן להבא.

גלעד קריב: עוד הערות?

גלעד קריב: משרד המשפטים?

גלעד קריב: משרד הבריאות?

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להקראת התקנות כי אנחנו צריכים - - - יש פה אמירה בחוק הסמכויות המיוחדות שהפרסום של העקרונות לציבור צריכים להיעשות גם בשפה הערבית.

גלעד קריב: באופן ספציפי.

גלעד קריב: אז אני מבקש שבנת

גלעד קריב: ב"ג – זה דבר שבלי קשר לקורונה.

גאל אזריאל: - - - מפנים לסעיף שמחייב להסביר לציבור – מעבר לפרסום ברשומות את - - -

ניצן רוזנברג: זה הסעיף שהוא מדבר עליו.

שמואל אמסלם: בנתב"ג הכול מפורסם גם בערבית.

גלעד קריב: כן, כן, אני יודע מר אמסלם, אני מדבר על הדברים הנוספים שבוודאי יעשו, אם דיברנו על הודעות הכריזה בטיסות ודיברנו על דברים נוספים.

גלעד קריב: יש את עיקרון הפרסום של המידע ויש את החובה לעשות זאת בשפה הערבית.

גלעד קריב: כשנעשה את הדיון על האכיפה, נדבר על אופני הפרסום.

גלעד קריב: באחריות מי הנושא הזה?

גלעד קריב: מי אחראי לפרסם היום את עיקרי ההנחיות לציבור?

גלעד קריב: שיש בצדן - - -

טל פוקס: משרד הבריאות מפרסם.

גלעד קריב: אני שואל על מי האחריות מבחינת החוק.

גלעד קריב: אני לא מבקר המדינה, אני ועדת חוקה.

גאל אזריאל: ראש הממשלה הוא הממונה על החוק.

גלעד קריב: זאת תשובה קצת – אני מקווה שראש הממשלה עסוק בעניינים אחרים מאשר הוראות ללשכת הפרסום הממשלתית.

גאל אזריאל: אסביר – ראשית, כמובן שהתקנות מפורסמות ברשומות.

גלעד קריב: לא על זה מדובר.

גאל אזריאל: לא, נתחיל מהתחלה.

גלעד קריב: לא כי החוק - - -

גלעד קריב: בנוסף לזה משרד הבריאות כמובן שהוא המשרד המוביל להתמודדות עם נגיף הקורונה, עושה קמפיינים, מפרסם דברים, ועושה קמפיינים של הסברה.

גלעד קריב: וזה נראה לי – אנשי משרד הבריאות יתקנו אותי אם אני טועה – משהו שמוביל משרד הבריאות בשיתוף הגורמים הרלוונטיים, כולל לשכת הפרסום הממשלתית כמובן.

גלעד קריב: טוב.

גאל אזריאל: ובנוסף לזה, בתקנות, לפעמים, מוטלת החובה על ההסברה, הדיווח, ההסברים, על מי שמפעיל את המקום.

גאל אזריאל: אם זה פה בתקנות התעופה, מפעיל שדה התעופה, המפעיל האווירי או אם זה כשהיו לנו תקנות, למשל, מקום ציבורי, מקום הפתוח לציבור, אז בתוך הקניון, אז היו חובות שמוטלות על סדרנים.

גאל אזריאל: הייתה חובה שימונו סדרנים מבין עובדי הקניון שכן יסתובבו בין הציבור ויזכירו לאנשים לשים מסיכות, להתרחק אחד מהשני ודברים כאלה.

גאל אזריאל: גם בתקנות, לפעמים אנחנו כן כותבים חובה על מי שנמצא ממילא בתוך המקום ומפעיל את המקום, להסביר לציבור שפוקד את המקום מה חל לגביו.

גלעד קריב: טוב, בסדר גמור.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם, נעסוק בזה בדיון הכללי שנקיים בתקווה שבוע הבא, ממוקד בנושא ההסברה והאכיפה.

גלעד קריב: בסדר?

גלעד קריב: יש יתרון שנתב"ג ממוקם איפה שהוא ממוקם, אז בדרך הביתה ובדרך לירושלים אני יכול להיכנס לדגום.

גלעד קריב: אם אני יכול להיכנס לטרמינל הרכבת מבלי שמישהו ישאל אותי מאיפה חזרתי מחו"ל.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: הקראה.

ניצן רוזנברג: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 5), התשפ"א - 2021

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להצבעה.

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: אושר.

גלעד קריב: פה אחד, אכן.

גלעד קריב: ברכות לנשיא היוצא של מדינת ישראל ולנשיא הנכנס של מדינת ישראל.

גלעד קריב: תודה לכל מי שהגיע, ניפגש ביום ראשון הקרוב לאישור התקנות במועדן.

גלעד קריב: ואנחנו נקבע מועד לדיון בנושא הסברה ואכיפה.

גלעד קריב: תודה למשתתפים בזום והמשך שבוע טוב ותודה.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.