ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 20, 2021-07-13 09:00

גלעד קריב: בוקר טוב לכולם, תודה למצטרפות ולמצטרפים.

גלעד קריב: נמצא איתנו בשלב הזה של הדיון חבר הכנסת בן גביר.

גלעד קריב: מייצגים את משרדי הממשלה: עורכת הדין יעל כהן ממשרד ראש הממשלה, עורכת הדין קנגישטיין ממחלקת ייעוץ וחקיקה, ועורך הדין אייל זנדברג, ראש תחום משפט ציבורי בייעוץ וחקיקה.

גלעד קריב: תודה על ההצטרפות שלכם.

גלעד קריב: אנחנו בדיון שלישי בהצעת חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 10).

גלעד קריב: אנחנו מסיימים הבוקר הזה את הדיון.

גלעד קריב: נקריא הבוקר את סעיפי הצעת החוק.

גלעד קריב: בהמשך היום נשמע את הנימוקים להסתייגויות שתוגשנה על ידי כל סיעה וכל חבר כנסת שיחפוץ בכך, וגם נכין את החוק לקראת הבאתו למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: אני אבקש מנציגי משרדי הממשלה, מכיוון שמדובר בהצעת חוק ממשלתית, לעדכן אותנו בשינויי הנוסח שהממשלה מבקשת להטמיע בהצעת החוק מתוך ההתדיינות עם ועדת החוקה.

גלעד קריב: לאחר מכן, אבקש מהיועץ המשפטי, במידה ויחפוץ, להתייחס לפסק הדין של בית המשפט העליון שניתן אתמול בעתירות שעסקו בהצעת חוק יסוד: הממשלה סביב הסדר ממשלת החילופין, ככל שהדברים באמת נוגעים לעניין הדיון שלנו, ואז, כמובן, חברי הכנסת שיבקשו להתייחס לשינויים המוכנסים על ידי הממשלה.

גלעד קריב: בבקשה, עורך הדין זנדברג.

אייל זנדכרג: בעקבות ההערות שנשמעו על ידי היושב-ראש וחברי הוועדה אתמול, העמדה הממשלתית שמבחינתנו להציג היא שאפשר לוותר על סעיף 5 בתיקון החוק.

אייל זנדכרג: כלומר, סעיף 43ח לחוק היסוד כנוסחו היום יישאר בלי שינויים, שזה דבר שאני חושב שיחסוך חלק מסימני השאלה שהוצבו כאן בהקשר הזה.

אייל זנדכרג: שאר הדברים היו ענייני נוסח שטופלו מול היועץ המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: רק כדי לדייק במשמעות הדברים, ויתקנו אותי נציגי הממשלה והיועץ המשפטי, המשמעות שבעצם הוויתור על תיקון סעיף 43ח זה שאנחנו נשארים עם ההסדר הקיים שהוא הסדר שקובע שראש הממשלה וראש הממשלה החליפי לא יכולים להיות מועמדים במסגרת הצעות אי אמון קונסטרוקטיביות, וגם לא יוכלו לעמוד בראש ממשלה אחרת בכהונה הנוכחית של הכנסת שהוקמה מכוח אי אמון קונסטרוקטיבי.

גלעד קריב: ההסדר הזה, למיטב ידיעתי וקריאתי, נדון לעומקו בפסק הדין של העליון שפורסם אתמול.

גלעד קריב: אם אני לא טועה בעניין הזה, פה אחד, לא ברוב קולות, נפסק שאין בעיה חוקתית עם הסעיף כפי שהוא קיים היום, מה שאומר שהממשלה נסוגה לא רק מהכוונה להרחיב את ההוראה המצמצמת הזאת במובן שהאיסור על כהונת ראש הממשלה וראש הממשלה החליפי לא מתייחס רק לסיטואציה של אי אמון קונסטרוקטיבי, אלא גם נסיגה מהאיסור עליהם לכהן כשרים, נכון?

אייל זנדכרג: נכון.

גלעד קריב: האם יש התייחסות של היועץ המשפטי לסוגיה הזאת של הוויתור על הסעיף?

גור בליי: הדברים נאמרו.

גלעד קריב: אני מבקש מהיועץ המשפטי של הוועדה התייחסות לפסק הדין של בית המשפט העליון שניתן אתמול בסוגיית ממשלת החילופין.

גור בליי: בעתירה התייחסו לסעיף שהוסר, התייחסו להרחבה של המגבלה מכוח התיקון של 43ח, כך שאני חושב שבמידה רבה הקושיות שהועלו וקשרנו אותן לעתירה ולפסק הדין נענו ברגע שהסעיף הוסר.

גור בליי: בית המשפט דחה את כל העתירות בעניין הזה.

גור בליי: המשנה לנשיאה, השופט מלצר, סבר כי לצד דחיית העתירות צריך להוציא התראת בטלות לכנסת, לממשלה, שלא יבנו בעתיד תיקונים חוקתיים משטריים משמעותיים עם תחולה מיידית.

גור בליי: שמונת השופטים האחרים אמרו שבהקשר הזה לא ניתן לומר שבתחולה על מקרה מסוים ועל רקע נסיבות פוליטיות מסוימות יש פסול שיכול להיחשב כשלעצמו שימוש לרעה בכותרת "חוק יסוד", בוודאי לא לגבי ההסדר שעמד פה על הפרק, על ההיבטים של יצירת ממשלת החילופים.

גור בליי: אפשר להגיד שלפחות בנקודה הזאת זה בבחינת קל וחומר.

גור בליי: אחרי האמירה הזאת שאין פסול לגבי התחולה המיידית של כלל ההסדר של ממשלת החילופים יש רק תיקונים מועטים, בוודאי אחרי שהסירו את 43ח, כך לפחות אני קורא את פסק הדין בהקשר הזה.

גור בליי: כמובן שנאמרו דברים נוספים, אבל במסגרת ההצהרה הזאת אני חושב שזה מה שחשוב לציין.

גלעד קריב: הרשות והיכולת להתייחס לפסיקת העליון עומדות גם לחברי הכנסת.

גלעד קריב: חברי הכנסת שנמצאים איתנו, אתם מוזמנים להתייחס.

שמחה רוטמן: אני רוצה להתייחס לפסק הדין.

שמחה רוטמן: את פסק הדין אנחנו קוראים כחלק מסריה של פסקי דין שהטריגר שלהם הוא הפרישה של השופט מלצר.

שמחה רוטמן: ברור, ואני צריך להגיד את זה בהתחלה, באמצע ובסוף, שהסמכות של בית המשפט העליון לבקר חוקי יסוד לא אמורה להיות.

שמחה רוטמן: גם אף חוק מעולם לא נתן לו את היכולת לבקר חוקי יסוד.

שמחה רוטמן: הוא מחזיק את עצמו בציציות ראשו כמו הברון מינכהאוזן.

שמחה רוטמן: כל הטענה במשך שנים על כך שבית המשפט העליון מבקר חוקי יסוד היא טענה רעועה מלכתחילה, והיא בוודאי לא העניקה לו את היכולת לבקר חוקי יסוד.

שמחה רוטמן: לא ייתכן המנגנון הזה.

שמחה רוטמן: כל הדיון הוא בעייתי, בטח ובטח מבחינת העיתוי.

שמחה רוטמן: אם כבר החלטתם שאתם רוצים להתעסק בחוקי יסוד בחוסר סמכות, ואם כבר החלטתם שאתם רוצים לומר את דבריכם, אז לתת פסק דין כזה כשהאירוע כבר נגמר זה די מצחיק ומיותר.

שמחה רוטמן: אני יודע שיש מדינות בעולם שבהן החליטו להעניק לאיזה בית משפט חוקתי את היכולת לבקר חקיקה או תיקונים לחוקה, אבל הגבילו אותם בזמן.

שמחה רוטמן: אם יש לכם את הסמכות, קחו יחד איתה גם את האחריות של העניין.

שמחה רוטמן: חלק מהעותרות או העותרים כנגד חוק ממשלת החילופים שהשתמשו נגדו בביטויים הכי חריפים וטענו שהכנסת לא הייתה מוסמכת לחוקק אותו, הם אלה שהקימו ממשלת חילופים על כל פגמיה ובעיותיה בתוך פחות משנה מהיום שהם הגישו את העתירה.

שמחה רוטמן: זה מראה שבית המשפט העליון שימש במה לוויכוח פוליטי וגם נתן את פסק הדין במועד בעייתי לשיטתו.

שמחה רוטמן: זה לגבי העיתוי והעותרים.

שמחה רוטמן: לגבי תוכן פסק הדין - אנחנו שוב נמצאים בסיטואציה שבה במקום שפסק דין של בית המשפט ייצר ודאות, פסק הדין מייצר עמימות, שזה דבר שאנחנו לא יכולים לקבל.

שמחה רוטמן: המטרה של פסקי הדין הראשונים של בית המשפט העליון שפסלו חוקים הייתה לייצר ודאות עבור הכנסת, ודאות עבור הייעוץ המשפטי של הכנסת.

שמחה רוטמן: פסק הדין של מנהלי השקעות בא ואמר: חבר'ה, אתם רוצים לפגוע בזכות חוקתית של חופש העיסוק?

שמחה רוטמן: אוקי, אבל אם אתם עושים את זה בלי הוראות מעבר זה לא יהיה מידתי.

שמחה רוטמן: מאז הכנסת מכניסה הוראת מעבר שפוגעת בחופש העיסוק.

שמחה רוטמן: אולי גור או מישהו מהייעוץ המשפטי לממשלה יספר לנו אם הוא יודע מתי בפעם האחרונה בית המשפט העליון נתן איזה שהוא כיוון, או שמא האמירה הייתה: תביא ונראה.

שמחה רוטמן: אם האמירה היא "תביא ונראה", ואם האמירה היא "הפעם לא חציתם את הקו, אבל בפעם הבאה אולי כן"...

שמחה רוטמן: השופט מלצר, שנתן התראת בטלות, יכול היה לבוא ולהגיד: אני נותן התראת בטלות חדה וחותכת כך שאם תשנו את אופן הרכבת הממשלה תוך כדי משחק אני אגיד שזה לא בסמכות הכנסת.

שמחה רוטמן: מאוד הייתי רוצה שיהיה כלל כזה, ואז בפעם הבאה שהיה פה שינוי משטרי היה מגיע היועץ המשפטי של ועדת חוקה, גור, והיה אומר שאי אפשר לעשות את זה כי יש התראת בטלות עומדת.

שמחה רוטמן: אפילו מלצר, הקיצוני שבקיצוניים שם, דיבר על התראת בטלות עמומה, הוא אמר: בדרך כלל לא, אולי כן, תביא ונראה.

שמחה רוטמן: ואני שואל, האם הכנסת יכולה לשנות את הכללים תוך כדי משחק או לא יכולה לשנות את הכללים תוך כדי משחק?

שמחה רוטמן: זה טוב או לא טוב?

שמחה רוטמן: אני רוצה לציין את חוות הדעת של השופט סולברג ושל השופט מינץ, שאמרו:

שמחה רוטמן: בואו נפסיק עם הדבר הזה, בואו נפסיק להתעסק בחוקי יסוד על פי נורמות שאין לנו בכלל מאיפה לשאוב אותן והן בסופו של דבר סברות כרס של השופטים מה כן, מה לא, מה סביר, מה לא סביר, מה ראוי, מה לא ראוי.

שמחה רוטמן: אני חושב שהאמירה הזאת צריכה לצאת גם מאצלנו.

שמחה רוטמן: שוב, כמו שהיושב-ראש יודע, אני אהיה שותף מלא לחקיקת חוקי יסוד שמבהירים את גבולות הגזרה בצורה נכונה וטובה.

שמחה רוטמן: אני לא חושב שהדבר הזה לא צריך להיעשות, אבל אני חושב שזה לא נכון שהדבר הזה נעשה בבית המשפט.

שמחה רוטמן: וראינו את זה גם בעניין חוק הלאום, ששופטים יהודים חשבו שזה בסדר, שופט ערבי חשב שזה לא בסדר, ואנחנו רואים את זה בחקיקת חוקים אחרים שהשופטים עם רקע דתי חושבים ככה, השופטים בלי רקע דתי חושבים אחרת.

שמחה רוטמן: אם בית המשפט העליון רוצה שהביוגרפיה של שופטיו והאידיאולוגיה של שופטיו יהיו אלה שמנחים את השאלה מי נבחר להיות שופט - שירוצו לכנסת.

שמחה רוטמן: אם הם רוצים מקצועיות משפטית, אז מקצועיות משפטית לא תלויה בשאלה אם אתה דתי או לא, בשאלה אם אתה ערבי או לא, וגם לא בשאלה כמה יש בך אמון בראש הממשלה נתניהו או בראש הממשלה בנט.

גלעד קריב: אני מזכיר שאנחנו בדיון על הצעת החוק, דיון אחרון, לא רק על פסק הדין של העליון.

שמחה רוטמן: על החוק עצמו נדבר, לא?

גלעד קריב: היו פה שני דיונים.

גלעד קריב: הוכנס היום שינוי.

גור בליי: נכנסו שתי הבהרות שכבר דובר עליהן פה בדיונים.

גור בליי: האחת - שהאפשרות למנות שני סגני שרים שהם נלווי ראש הממשלה תהיה רק במשרד רוה"מ, לא במשרדים אחרים, אם הוא מחזיק בתיק של משרדים אחרים, והשנייה - שההחלפה בתפקיד ראש הממשלה, אם עבר חוק פיזור שהצביעו בעדו שני חברי כנסת שהיו מזוהים עם ראש הממשלה במועד השבעת ממשלת החילופים, ואם גם לא עובר תקציב - תהיה רק לפני מועד החילופים.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אם לא עובר תקציב בזמן לפיד, ראש הממשלה בנט לא יחזור, לא ישוב?

גור בליי: בדיוק.

גור בליי: אני מזכיר שזאת הוראת קבע.

שמחה רוטמן: אני חשבתי שנדבר על הרציונאליות של ממשלת מעבר, שזאת בעיה שעדיין לא נפתרה.

שמחה רוטמן: כל הרציונל של ממשלה יוצאת שמטרתה לייצר איזו שהיא המשכיות שלטונית וודאות, לא מתרחש כאן.

שמחה רוטמן: דווקא לאור המגבלות הבעייתיות שמוטלות על ממשלת יוצאת על ידי היועץ המשפטי לממשלה, שחלק מהן נובעות מפסיקת בג"ץ, חלק מהן נובעות מהגדלת ראש, אני חושב שההחלפה הזאת תפגע עוד יותר במדינת ישראל בתקופה של בחירות או בתקופה של הליכה לבחירות, משום שיש נטייה לאשר לראש ממשלה, שהוא הגורם שמתחלף, להמשיך פעולות שהוא התחיל בביצוען קודם.

שמחה רוטמן: בוא נניח שאנחנו מדברים עכשיו על תכנון תקיפה באיראן.

שמחה רוטמן: במצב שבו ראש הממשלה שנמצא בתפקיד תכנן תקיפה באירן והולכים לבחירות, יבוא היועץ המשפטי ויגיד: בסדר, התחלת בזה קודם, אתה לא יוזם לי פה עכשיו מלחמה לפני בחירות, לכן אני לא חושב שיש עם זה בעיה, אני לא חושב שזה מעורר קושי משפטי.

שמחה רוטמן: כמובן שהבאתי את דוגמת הקצה, כי בדרך כלל בדוגמאות האלו המערכת המשפטית ממעטת להתערב.

שמחה רוטמן: כשמדובר ברפורמה בשירות המדינה, שזה גם נמצא במשרד ראש הממשלה, הסיטואציה תהיה אחרת, כי יגידו: תחכה עם זה עד לאחר הבחירות.

שמחה רוטמן: אם הוא התחיל בזה קודם והוא רק בפעילות המשכית, יגידו לו: בסדר, תמשיך כרגיל, לא יזמת פה משהו חדש לכבוד הבחירות.

שמחה רוטמן: ראש הממשלה החדש צריך להפעיל שיקול דעת מחדש אם הוא ממשיך ביוזמות של קודמו בהקשר הזה או לא מתחיל, ואז יצרנו פה ממשלת מעבר שהיא אפילו יותר משותקת ממשלת המעבר הקיימת כיום.

שמחה רוטמן: זאת נקודה שחשוב מאוד להתייחס אליה ולתת לה מענה.

שמחה רוטמן: בכל הנוגע לעניין התקציב, לעניין החיבור בין הצבעה להצבעה, אני חושב שזה מדרון חלקלק שאי אפשר להסכים לו, שאי אפשר לקבל אותו.

שמחה רוטמן: מחר בבוקר יחוקקו לי חוק שאומר: אם אתה לא מצביע על חלוקת הוועדות, אתה בעצם מחליף ראש ממשלה.

שמחה רוטמן: אפשר לכל הצבעה בכנסת לחבר תוכן.

שמחה רוטמן: לחוק ממשלת החילופים שנחקק לפני השבעת הממשלה הקודמת יש משמעות משטרית רצינית.

שמחה רוטמן: מדוע?

שמחה רוטמן: כאשר מושבעת ממשלת חילופים, אחד מהנתונים שעומדים בפני הכנסת בעת ההצבעה על אמון ואי אמון זה מועד החילופים.

שמחה רוטמן: מה שאנחנו עושים פה עכשיו זה פוגעים באמון שהממשלה קיבלה, כי אנחנו הצבענו על כך שמועד החילופים יהיה x, ועכשיו אנחנו באים ואומרים שמוסיפים מועדי חילופים אחרים.

שמחה רוטמן: הדבר הזה דורש מחדש, לפי הרציונאליים של חוק ממשלת החילופים, את אמון הכנסת בממשלה.

שמחה רוטמן: למה?

שמחה רוטמן: כי אנחנו הצבענו שהחילופים יהיו בתאריך מסוים.

שמחה רוטמן: הופיעו בחוק גם מועדי חילופים נוספים שהיו בגדר ידיעתנו ככנסת כאשר החלטנו להעניק אמון בממשלה הנוכחית.

שמחה רוטמן: עכשיו אנחנו מוסיפים מועדי חילופים חדשים אשר לא שיערון אבותינו בעת מתן האמון.

שמחה רוטמן: הדבר הזה פוגע בהבעת האמון שניתנה לממשלה הזאת.

שמחה רוטמן: ההצבעה על החוק הזה צריכה להיות מוגדרת בהגדרה כמתן אמון מחדש בממשלה, כי אנחנו משנים את מועד החילופים על פי חוק היסוד.

גלעד קריב: דעתי שונה בתכלית.

גלעד קריב: זו בהחלט מחשבה ששיערו אותה אבותינו הקונסטיטוציוניים.

גלעד קריב: בסדר, עומדת לאופוזיציה הזכות הקדושה בכל שבוע לטעון שהממשלה איבדה את האמון.

גלעד קריב: אפשר לטעון את אותה טענה על כמעט כל שינוי חקיקה שנוגע לפעילותה של הממשלה.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: נניח שהייתי עכשיו מחוקק חוק שאומר שראש הממשלה החלופי יהיה איתמר בן גביר במקום יאיר לפיד.

גלעד קריב: אם זאת עמדת האופוזיציה, היא באמת יכולה להפוך את ההצבעה של ה-61 להצבעת אי אמון.

שמחה רוטמן: לא קשור עכשיו עמדת האופוזיציה.

גלעד קריב: ברמת שאלה משפטית, בוא, זאת פרשנות - -

שמחה רוטמן: מועד החילופים הוא חלק מהבעת האמון.

שלמה קרעי: איזה מועד חילופים נוסף כאן?

שמחה רוטמן: נוסף פה מועד חילופים.

שמחה רוטמן: יש פה גם שינוי, ועל זה אני לא מתווכח, של מספר האנשים שמצביעים בעד פיזור הכנסת.

שמחה רוטמן: הורידו אותו מ-10 ל-2, שזה לא משנה את מועד החילופים הידוע.

גלעד קריב: אני מזכיר לחברי, למרות שאני חושב שאין אחיזה משפטית לטענה שלו, שכל הדברים שנעשים כאן נעשים גם מכוחם של הסכמים קואליציוניים שפירטו את הכוונה הספציפית להכניס את התיקון הזה.

גלעד קריב: ההסכמים הקואליציוניים האלה הונחו לעיונם של כל חברי הכנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה.

גלעד קריב: הם בוודאי יכלו לקחת את הכוונה הזאת בחשבון כשהם הצביעו אמון.

גלעד קריב: תודה לחבר הכנסת רוטמן.

גלעד קריב: חבר הכנסת בן גביר, בבקשה.

איתמר בן גביר: ההערה של חברי רוטמן לגבי הקלישאה הזאת שמביאה עלינו מבול של החלטות בפסקי דין היא ממש במקום.

איתמר בן גביר: אני עצמי קיבלתי החלטה בתיק של נער גבעות משנת 2017 שהייתה שאלה משפטית על ביקורת שיפוטית של צווים מינהליים.

איתמר בן גביר: הופתעתי לגלות שבימים האחרונים כבוד השופט מלצר נתן את ההחלטה שלו.

איתמר בן גביר: נדמה לי שיש כאן איזה שהוא טעם לפגם.

איתמר בן גביר: אמנם זה לא קשור לדיון שאנחנו מדברים עליו עכשיו, אבל זה קשור לוועדת חוקה ולפעילות של בית המשפט.

איתמר בן גביר: נדמה לי שאולי היה צריך להגביל שופטים לתת פסקי דין והחלטות לא רק לפני שהם פורשים, גם בתאריכים ובמועדים נוספים.

איתמר בן גביר: שלוש שנים אחרי לקבל החלטה בהליך מעצר של איזה שהוא בחור צעיר - לא יודע, אני מאוד לא אהבתי.

איתמר בן גביר: אני רוצה לכוון לעניין הזה של מינוי סגני השרים.

איתמר בן גביר: אין שום סיבה למינוי הזה.

איתמר בן גביר: אף אחד במשך הדיונים שהיו כאן לא הצליח להסביר למה צרך את הדבר הזה, חוץ מהעניין של שרידותה של הקואליציה וסידור ג'ובים עם תוספת של תקציב של יותר משלושה מיליון שקלים.

איתמר בן גביר: אין בכך שום טעם.

איתמר בן גביר: יש כאן פגיעה בכנסת, כי סגן השר, וזה ממה שאנחנו מבינים, לא יתפטר, לא ילך בחוק הנורבגי.

איתמר בן גביר: זה עוד אחד פחות בלהיות כאן בוועדות, בלהיות כאן בעבודה של הכנסת, בעבודה הפרלמנטרית.

איתמר בן גביר: לא קיבלנו שום הסבר למה צריך את זה.

איתמר בן גביר: אף אחד לא נתן נימוק.

איתמר בן גביר: כפי שכתבו כאן הארגונים השונים, זה פוגע גם בעיקרון הזה שראש הממשלה ראשון בין שווים, שכל שר יכול למנות סגן שר.

איתמר בן גביר: למה פתאום ראש ממשלה צריך למנות שני סגני שרים?

איתמר בן גביר: זה משהו שאנחנו נתנגד לו.

איתמר בן גביר: הייתי מצפה מכל אלה שרק לפני כמה שבועות היו באופוזיציה וצעקו על בזבוז, על חוקים נורבגים, על פגיעה בעבודת הכנסת, על הוספת מיליונים של מיליונים סתם, שיהיו הראשונים לצאת נגד המינוי.

איתמר בן גביר: אני לא רוצה לפגוע במי שהמינוי הולך להיות שלו, אבל זה פייק סגן שר.

שלמה קרעי: אלה שני סגנים שצריכים לעשות את התפקיד של פטין מולא.

איתמר בן גביר: מה הולך לעשות אותו סגן שר נוסף מעבר לכך שהוא הולך לבזבז כספי ציבור?

איתמר בן גביר: אני חושב שוועדת חוקה צריכה לומר את דברה בנושא הזה.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: חברי שמחה רוטמן הוא משפטן בחסד עליון, אי אפשר שלא להתרשם מהטענות הצודקות שלו שמתבססות על אבני יסוד ממש רציניות.

שלמה קרעי: אי אפשר להתעלם מזה שיש פה דברים חדשים תוך כדי תנועה שזאת בעיה.

שלמה קרעי: גור בזמנו לא היה נותן לנו לדבר אם היינו מכניסים שינויים במסגרת משילות קיימת של הממשלה.

שלמה קרעי: הדיון הזה הוא לא משפטי בעיני, הוא דיון מוסרי.

שלמה קרעי: הדיון הזה הוא על לגיטימיות, כשבעינינו הממשלה הזאת היא לא לגיטימית, לא מוסרית, גנבה את המנדט של העם.

שלמה קרעי: אנחנו פה כדי להיאבק, לא משנה באיזו מסגרת תביאו את החוק.

שלמה קרעי: כשאנחנו מדברים על שני חברי כנסת מסיעתו של ראש הממשלה, זה אומר רק בתקופת כהונתו של ראש הממשלה?

גלעד קריב: כן.

שלמה קרעי: זאת אומרת, אחרי שהוא יתחלף לא תהיה הגבלה על שני חברי כנסת מהגוש של יאיר לפיד.

גלעד קריב: צריך לומר שזה לא מסיעתו, אלא מכל הסיעות שהצהירו על הזיקה לראש הממשלה.

שלמה קרעי: משתי הסיעות.

גלעד קריב: כרגע זה משתי סיעות.

שלמה קרעי: אני רוצה לטעון נושא חדש על המחיקה של הסעיף שמחקתם וגם על השינויים שעשיתם בחוק.

גור בליי: על מחיקה אי אפשר.

שלמה קרעי: גור, אתה תגיד לי שעל מחיקה אי אפשר?

שלמה קרעי: אתה וארבל עשיתם לי את זה על מחיקה.

גור בליי: זה לא היה על מחיקה, זה היה על תוספת.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אני מחקתי סעיף שאתה אמרת שאי אפשר, ואז ארבל משכה אותך באותו יום שישי של ערב סוכות החוצה ושכנעה אותך שזה אפשרי.

שלמה קרעי: הצבעתם נושא חדש על מחיקת סעיף.

גור בליי: זה היה מחיקה באותו מקרה?

שלמה קרעי: אני בעצמי מחקתי סעיף.

גלעד קריב: אני מתקשה להבין כיצד מחיקה היא טענת נושא חדש.

שלמה קרעי: נכון, גם אני התקשיתי להבין, אבל היועץ המשפטי החליט.

גור בליי: יש הקשרים שבהם מחיקה יכולה להיות.

שלמה קרעי: גור דווקא היה זה שכמעט הסכים איתי ובא להוריד את הנושא החדש מסדר היום, אבל אז ארבל, היועצת המשפטית של ועדת הכנסת, משכה אותו החוצה.

שמחה רוטמן: אם זה יהיה נושא חדש אני אהיה בעדו, אבל הטענה צריכה להתברר.

גלעד קריב: הטענה בוודאי צריכה להתברר.

גור בליי: אני אבדוק את העניין הזה.

גור בליי: היו לנו שיח עם היועץ המשפטי לכנסת לגבי היכולת להגיד את זה על מחיקה.

גור בליי: נעשה איזה שהוא בירור אצלנו.

שלמה קרעי: כשמחקתי בזמנו סעיף בהסתייגות, איתן גינזבורג לא רצה שזה יעלה למליאה כי הוא ידע שבמליאה הוא יכול ליפול.

גור בליי: הייעוץ המשפטי יכול לעשות יישור קו ולקבל עמדה כללית אחרת.

גור בליי: אני אחזור אליך בעניין הזה.

גור בליי: בזמן האחרון יש לנו שיח בלשכה המשפטית על נושא חדש באופן כללי, על הסתייגות, ועל שורה של נושאים שמנסים ליישר קו לגביהם באופן רחב.

שלמה קרעי: חוץ מהמחיקה יש גם שינויים בנוסח.

גור בליי: יש תוספות בנוסח.

שלמה קרעי: אמרו שם נושא חדש כדי למנוע מההסתייגות שלי לעלות למליאה.

שלמה קרעי: הם העלו נושא חדש כתרגיל להפיל את זה בוועדה המסדרת כך שזה לא יעלה למליאה, ואכן הם הצביעו והפילו את זה.

גור בליי: אתה טוען נוסח חדש גם על התוספות של המילים?

שלמה קרעי: כן.

גור בליי: לגביהן בוודאי אפשר לטעון נושא חדש.

שלמה קרעי: אני טוען על המחיקה.

שלמה קרעי: אם זה לא יתפוס, אני טוען גם על התוספת.

גור בליי: אני אעשה בירור, רק אני אבהיר שבעינינו גם המחיקה של הסעיף וגם התוספות הקטנות שמבהירות פה הן בוודאי לא נושא חדש.

גור בליי: זה נכון שלפי תקנון הכנסת כשנטען נושא חדש ההכרעה תהיה בוועדת הכנסת.

גור בליי: יכול להיות שלגבי המחיקה יהיה שינוי בעמדה, אני אבדוק.

גור בליי: לגבי התוספות, למרות שאני סבור שהן לא נושא חדש, אפשר לטעון נושא חדש וועדת הכנסת מוסמכת לדון.

שמחה רוטמן: אם העמדה עד לפני חצי שנה הייתה שאי אפשר לטעון נושא חדש, יכול להיות שחוק ממשלת החילופים היה מבוטל.

גור בליי: זה היה בחוק הקורונה.

גלעד קריב: הסוגיה של מה שהיה בעבר - -

שלמה קרעי: זה תקדים משפטי.

גלעד קריב: העניין הזה לא רלוונטי למליאת הוועדה.

שמחה רוטמן: שלמה, מאחר והצעד של מחיקת הסעיף האחרון היה צעד מבורך שיש לברך עליו, אני מציע שככל שאתה טוען טענות לנושא חדש, תמקד אותה בשינויים האחרים.

גלעד קריב: מבלי צורך בהיוועצות סיעתית.

שלמה קרעי: שמחה, אתה נמצא בתוך עולם של טענות משפטיות.

שלמה קרעי: הכל פה בעיני לא לגיטימי, לא משנה עם הסעיף, בלי הסעיף.

שמחה רוטמן: מקבל.

גלעד קריב: ד"ר עמיר פוקס, האם אתה רוצה להתייחס?

עמיר פוקס: אין לי הרבה מה להוסיף, רק רציתי לומר שאני מברך על זה שהורדתם את סעיף 5.

עמיר פוקס: זאת הייתה בהחלט אחת הנקודות היותר בעייתיות, למרות שיש עוד.

עמיר פוקס: בהמשך לדיון שהיה קודם על התיקון החוקתי שאיננו חוקתי, ואני לא הולך להיכנס לפסק הדין, עוד בדיונים על תיקון חוק יסוד: הממשלה לגבי ממשלת חליפים, למרות ההתנגדות המאוד חמורה שלי, גם אני לא חשבתי שמדובר בתיקון שמצדיק שימוש בדירקטיבה של ביטול חוקתי שאינו חוקתי.

עמיר פוקס: גם אם זה כן היה, ברור שיש הבדל בין להכניס את כל המכשיר הגדול, כפי שנאמר, בצורה רטרואקטיבית, פרסונאלית וכו', לבין לעשות בו שינוים קטנים.

עמיר פוקס: גם אם המבחן היה שהתיקון ההוא, הדרמטי, של ביטול ממשלת חילופים, היה תיקון חוקתי שאיננו חוקתי, זה - -

גלעד קריב: אייל זנדברג, בבקשה.

אייל זנדכרג: חבר הכנסת רוטמן התייחס לשתי נקודות.

אייל זנדכרג: אחת מהן היא הנושא של ממשלת מעבר.

אייל זנדכרג: הממשלה מכהנת מכוח עיקרון הרציפות.

שמחה רוטמן: הממשלה היוצאת כהגדרתה.

אייל זנדכרג: הנקודה השנייה זו הטענה על כך שיש משום איון הבעת האמון שניתנה לממשלה הנוכחית.

אייל זנדכרג: הממשלה מכהנת עד שהיא מפסיקה לכהן.

אייל זנדכרג: כנסת חדשה היא כנסת שלא נתנה אמון בממשלה המכהנת, ולכן בא סעיף 30 לחוק יסוד: הממשלה כדי לייצר רציפות.

אייל זנדכרג: הרציפות נועדה לשם מניעת ריק שלטוני.

אייל זנדכרג: גם אחרי שנבחרה כנסת חדשה, כשברור שהיא עוד לא הספיקה להביע אמון בממשלה החדשה, מישהו צריך לנהל את המדינה ואך הגיוני שמי שיעשה זאת זו אותה ממשלה שכיהנה קודם לכן.

אייל זנדכרג: הטעם הוא לא טעם של "הבה לא נעשה חילופים דחופים מידי כי זה יכול לערער או לפגוע באיזה שהן פעילויות", אלא הטעם הוא שאין חלופה אחרת.

אייל זנדכרג: זה לא שחוק היסוד או המבנה המשטרי שלנו יכול להעלות על הדעת שמישהו אחר ינהל את המדינה בין תחילתה של כנסת חדשה עד כינונה של הממשלה החדשה.

אייל זנדכרג: בין החלופות לא בחרו את זו שתמנע או תייצר חילופים משונים ומזעריים ביותר.

אייל זנדכרג: אנשים אמרו: לא, יש עיקרון אמון בממשלה, העיקרון הזה לא מתקיים ברגע שנבחרה כנסת חדשה.

אייל זנדכרג: העיקרון של לגשר או למתן את אי הנוחות הזאת של ממשלה מכהנת כשהכנסת המכהנת יכול להיות שכבר שונה לחלוטין ומשקפת את רצון העם באופן נוכחי ואינה מתואמת עם אותה ממשלה, הוא עיקרון חוקתי.

אייל זנדכרג: בא חוק היסוד ואומר: יש עוד עיקרון, והוא עיקרון הרציפות.

אייל זנדכרג: על רקע זה נדמה לי שהחילופים, אם יתבצעו במועד מוקדם יותר, בין ראש הממשלה החלופי לבין ראש הממשלה המכהן, אין בהם איזה שיבוש של הרעיון של ממשלת מעבר.

שמחה רוטמן: ההתייחסות כאן היא לא לממשלה היוצאת שמכהנת כאשר הכנסת מתחלפת, אלא בהקשר לזמן שבו נכנסים לתקופת בחירות שאז הכנסת עדיין מכהנת.

שמחה רוטמן: על העקרונות האלה ביקשתי את ההתייחסות.

גלעד קריב: אני חושב שהנקודה שלך נכונה, טוב שהעלית אותה.

גלעד קריב: טוב שהמחוקקים יבינו מה אנחנו עושים כאן.

גלעד קריב: אנחנו מבצעים איזה שהוא איזון מחדש בין העיקרון החשוב של הרציפות והדוקטרינה של ממשלת מעבר שפותחה בפסיקה בהנחיות הייעוץ המשפטי וגם אומצה על ידי ממשלות ישראל לדורותיהן בתקופת המעבר, לבין עיקרון חדש שמופיע בהסדרים המשטריים שלנו.

גלעד קריב: הממשלה הקודמת ייעדה הסדר משטרי חדש ומז'ורי.

גלעד קריב: נכון לרגע זה הכנסת הנוכחית לא באה ואמרה: ניסינו, לא עבד, שמים בצד.

גלעד קריב: נכון, יש פה איזון מחדש.

גלעד קריב: כדי לתת מקום לעיקרון הזה שהושבעה כאן מרגע יצירת המשלה ממשלת חילופין, כשעיקרון החילופין גם הוא עיקרון חוקתי חשוב ומרכזי - -

שמחה רוטמן: אתם רוצים שלא יסכלו אותו.

גלעד קריב: אנחנו רוצים לתת מקום לעיקרון החילופין גם ברמה של תמריץ לא לסכל אותו.

גלעד קריב: אנחנו רוצים שכשאנשים בונים ממשלת חילופין הם יבינו מראש שהם בוחרים בהסדר המשטרי הספציפי הזה, כשלהסדר הזה יש כללים ויש עקרונות.

גלעד קריב: העיקרון הכי חשוב של ממשלת חילופין זה שהחילופין מתבצעים.

גלעד קריב: אתה לא בוחר בהסדר של חילופין ואומר: טוב, אני עוד שנתיים כבר אמצא את הפרצה המזדמנת בחוק כדי להפר את ההסכם הקואליציוני ולהפר את האמון שנתנה בי הכנסת.

גלעד קריב: צריך לזכור שהכנסת לא נתנה אמון בראש ממשלה בהסדר משטרי רגיל, היא נתנה אמון בהסדר משטרי של חילופין.

גלעד קריב: אם ראש הממשלה מפר את ההסכם, הוא לא רק מפר את ההסכם הקואליציוני ואת ההסכם הג'נטלמני, הוא גם מפר את אמון הכנסת.

שמחה רוטמן: עכשיו תמרצת אותו לעשות את זה.

גלעד קריב: ממש לא תמרצתי אותו.

גלעד קריב: ידע ראש ממשלה שהתמנה לממשלת חילופין שאם החילופין לא יוצאים לפועל, הם יתבצעו ברגע ממשלת המעבר.

שמחה רוטמן: כנראה כרגע, לפי הקונסטלציה הפוליטית, ובואו נהיה ריאליים, התקציב יעבור 61-59, אם הוא יעבור.

גלעד קריב: יעבור.

גלעד קריב: למען הציבור כדאי שהוא יעבור, כי שנה שלישית בלי תקציב - -

שמחה רוטמן: על זה אני מדבר עכשיו.

שמחה רוטמן: אתה שייך לגוש הפריטטי של יאיר לפיד, אתה לא שייך לגוש הפריטטי של בנט.

שמחה רוטמן: בנט כראש ממשלה זה סוג של צפרדע עבורכם, זה לא חלום חייכם.

שמחה רוטמן: חלק מכם מספיק ישרים להגיד את זה בפומבי, חלק מכם שותקים.

שמחה רוטמן: עכשיו אני נותן לך תמריץ לא להיות ביום ההצבעה על התקציב אלא ללכת לישון, כי שהתקציב לא עובר אתה נפטר מבנט.

גלעד קריב: אני אסביר לך מדוע אתה טועה מבחינת התמריץ.

גלעד קריב: אין שום תמרוץ בכניסה לתפקיד ראש הממשלה במציאות של ממשלת מעבר בואכה לבחירות ב-90 ימים.

שמחה רוטמן: זה מנוגד לעיקרון של מה שאמרת לפני שנייה.

גלעד קריב: אתה טועה.

גלעד קריב: התמריץ הוא לצד השני, מכיוון שבכל מקרה הובטח כאן מצב שבמקרה והממשלה תיפול יהיו החילופין.

גלעד קריב: אין שום תמריץ להיכנס לסיטואציה של ראשות ממשלה כשעומדים לרשותך 90 ימים עד הבחירות ואתה מוביל ממשלת מעבר.

שמחה רוטמן: לגבי יאיר לפיד עצמו אתה צודק.

גלעד קריב: גם של הגוש שלנו.

שמחה רוטמן: נניח שנפתלי בנט הרגיז אותך, קיבל החלטות שאתם לא אוהבים.

שמחה רוטמן: יש לכם אפשרות להשלים את הממשלה עד תומה, לסבול אותו לעוד שנתיים ואז יאיר לפיד מתמנה.

שמחה רוטמן: זאת אפשרות אחת.

שמחה רוטמן: עומדת לכם אופציה לעשות אי אמון קונסטרוקטיבי ולהחליף אותו מיד.

שמחה רוטמן: יש לכם גם אפשרות להקדים את הבחירות.

שמחה רוטמן: אם אתם מקדימים את הבחירות, אין לכם עונש והוא נשאר ראש ממשלה לכל התקופה.

שמחה רוטמן: יש לכם גם אפשרות לא להצביע על התקציב ואז הוא מתחלף.

גלעד קריב: אני חושב שטוב תעשה הוועדה הזאת והכנסת הזאת אם היא תשאל את עצמה אם באמת לאורך זמן היא מעוניינת בהסדר המשטרי הזה כאופציה.

גלעד קריב: הזכרתי בדיון הקודם את סוגיית הבחירה הישירה.

גלעד קריב: הוקמה ממשלה מכוח ההסדר המשטרי החדש שיו"ר האופוזיציה בנימין נתניהו זכה לכהן בה מכוח ההסדר החדש הזה.

גלעד קריב: עכשיו רעהו זוכה לכהן מכוח ההסדר.

גלעד קריב: בסדר, כל צד קיבל את יומו.

גלעד קריב: טוב תעשה הכנסת אם היא תשאל את עצמה אם ההסדר הזה, אחרי שניסתה אותו לא פעם אחת אלא פעמיים, וניסתה את הבחירה הישירה שלוש פעמים.

גלעד קריב: ..

גלעד קריב: תיגש הכנסת, תדון בכובד ראש בשאלה אם ההסדר המשטרי הזה שכרו יוצא בהפסדו או הפסדו יוצא בשכרו.

גלעד קריב: כל עוד ההסדר המשטרי הזה קיים יש להסדר המשטרי הזה בריח תיכון.

גלעד קריב: בריח התיכון הזה הוא נושא החילופין, ולא מכוח הסדר ג'נטלמני בין יצחק שמיר ושמעון פרס, עליהם השלום, או מכוח הסכם קואליציוני שהונח על שולחן הכנסת, אלא כעיקרון חוקתי מחייב.

גלעד קריב: מכיוון שזה הבריח התיכון של ההסדר הזה, טוב לחזק אותו, כל עוד אנחנו רוצים את ההסדר המשטרי הזה, וטוב שכל מי שנכנס להסדר המשטרי הזה ייכנס אליו בעיניים פקוחות, ידע מה המשמעות שלו, ידע שעיקרון היסוד של ההסדר המשטרי הזה הוא חילופין.

גלעד קריב: מי שלא מתכוון ברצינות לחילופין - שלא יפעל בהסדר המשטרי הזה ויחפש לו כל מיני פרצות ותרגילים מתוחכמים פוליטיים.

גלעד קריב: אני מאוד מברך על הבהרת העיקרון החוקתי המרכזי כל עוד ההסדר הזה בתוך ספר החוקים שלנו, ואני גם שמח שבסופו של דבר הפעולה הזאת היא פעולה כירורגית ושירד הסעיף שמצמצם יתר על המידה את מרווח השיקולים של הכנסת.

שלמה קרעי: בסעיף 3, בסוף סעיף (1) כתוב: "לעניין זה, לא יובא במניין חברי הכנסת מי שהיה חבר הכנסת ולא הביע אמון בה".

שלמה קרעי: אני רוצה להוסיף: "או שהוכרז כפורש".

גלעד קריב: זאת הסתייגות.

גלעד קריב: אתה מוסיף הסתייגות להסתייגויות הכתובות שנשלחו.

שלמה קרעי: נכון.

שלמה קרעי: אני מבקש שאחרי סעיף (2) יתווסף סעיף (3): "בשעה שהממשלה ביקשה אמון מהכנסת ולא קיבלה את האמון - יתבצע חילופים".

גלעד קריב: בכל רוב שהוא?

שלמה קרעי: כן.

גלעד קריב: בסדר גמור, זה יצטרף להסתייגויות.

גלעד קריב: אייל, האם ישנה עוד הערה?

אייל זנדכרג: חבר הכנסת רוטמן אומר שתיקון של חוק היסוד עם תחולה מיידית יוביל לכך - -

גור בליי: חבר הכנסת קרעי, אנחנו נאפשר טענת נושא חדש גם על המחיקה של הסעיף לאור תקדימי העבר.

גור בליי: אנחנו עושים בחינה של כל הדבר הזה.

גור בליי: עד שלא נוציא נוהל מחודש אנחנו נדבוק בהסדרים האלה.

גור בליי: האם אתה טוען נושא חדש גם על המחיקה וגם על התוספות של המילים?

שלמה קרעי: אני טוען רק על המחיקה.

אייל זנדכרג: אני מודה שאני לא מסכים עם המסקנה שאליה, חבר הכנסת רוטמן, אתה מגיע.

אייל זנדכרג: זה נכון שמועד החילופים הוא מועד שנזכר במסגרת הצגת הממשלה החדשה.

אייל זנדכרג: במסגרת קבלת האמון בה מצד הכנסת נזכר גם מועד החילופים, אבל צריך להסתכל על זה בשני היבטים.

אייל זנדכרג: ראשית, אני חושב שהאמון הוא לממשלה מסוימת, להרכב מסוים, לראש ממשלה ולראש ממשלה חלופי.

אייל זנדכרג: לומר שמועד החילופים אם הוא משתנה הוא משבש או שומט את הקרקע תחת האמון של מי שתמך באותו מועד, נראה לי שזה קשה.

אייל זנדכרג: אני לא חושב שזה המוקד, כי השינוי כאן הוא לא שינוי שנעשה על ידי הממשלה.

אייל זנדכרג: זה לא שהממשלה באה ואמרה: הכנסת נתנה בנו אמון לפי הסדר מסוים שעכשיו החלטנו לשנות אותו.

אייל זנדכרג: אני מזכיר במאמר מוסגר שהממשלה יכולה לשנות את זהות השרים, את הרכב השרים, וגם זה כחלק מהשבעת ממשלה.

שמחה רוטמן: זה נקבע על ידי הסדר מיוחד.

אייל זנדכרג: ואכן נקבע לזה הסדר מיוחד.

אייל זנדכרג: שינוי ההרכב יכול להיעשות אם הוא נעשה באישור הכנסת.

אייל זנדכרג: אם השינוי במועד החילופים היה לפי רצון הממשלה, היינו שואלים, "איך את עושה דבר כזה, את קיבלת אמון מוגדר, את רשות שלטונית שפועלת מכוחה של הרשות האחרת", אבל כאן מי שמתערב במועד זו הכנסת עצמה.

אייל זנדכרג: הכנסת משנה באמצעות חוק יסוד לממשלה מכהנת את הכללים, וגם זה, דרך אגב, בצורה עקיפה.

אייל זנדכרג: היא לא קובעת מועד חילופים לממשלה מסוימת, אלא קובעת שתוצאה מסוימת של פעולת חקיקה, פעולה פרלמנטרית מסוימת תוביל גם לשינוי בבסיס עקרונות והצדקות שהם מחוץ לשאלת האמון הקונקרטי.

שמחה רוטמן: שיהיה ברור - לא אמרתי שהכנסת איננה מוסמכת לחוקק את החוק הזה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, מכיוון שמלכתחילה אתה מפקפק בלגיטימיות של הממשלה המכהנת, אז - -

שמחה רוטמן: בלגיטימיות אך לא בחוקיות.

גלעד קריב: זה נכון.

שמחה רוטמן: בניגוד להרכב הוועדה שאני מפקפק הן בלגיטימיות שלה והן בחוקיות שלה.

גלעד קריב: ובניגוד לרבים מחבריך לאופוזיציה שמפקפקים לא רק בלגיטימיות אלא גם בחוקיות של הממשלה הנוכחית, לרבות ככל הנראה העומד בראש האופוזיציה.

שמחה רוטמן: אני מדבר בשם עצמי.

גלעד קריב: וטוב לך ולנו שכך.

גלעד קריב: אנחנו נרשום את הצהרתו של חבר הכנסת קרעי לנושא חדש שיעבור למסדרת.

גלעד קריב: אני מצרף את קולי לבקשת הנושא החדש על המחיקה.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להקראה.

גלעד קריב: אחרי ההקראה ניתן זמן להסתייגויות נוספות.

גלעד קריב: עד שעה 13:00 ניתן להגיש הסתייגויות נוספות, ואז ניגש להנמקות ולהצבעה.

גור בליי: לפעמים נעשה שימוש בכל מיני אמצעים מכניים בשביל ליצור הסתייגויות, מה שמוביל לכך שלא מעט מההסתייגויות מובילות למשפטים חסרי פשר, שלא מעט מההסתייגויות מתקנות דברים שבכלל לא נמצאים בחוק.

גור בליי: יכולות להיות הסתייגויות, בוודאי הסתייגויות פיליבסטר עם אמירה פוליטית, מחאתיות, הדבר הזה מאוד מקובל, אבל בסוף הסתייגות היא תיקון לחוק.

גור בליי: אם הדבר הזה יוצר חוק לא קוהרנטי, אם מבקשים להחליף תיבה שלא קיימת בחוק או להוסיף מילים שמובילות לזה שהסעיף יוצר משהו שהוא בכלל לא נורמה - אנחנו מוחקים את ההסתייגויות האלו.

גור בליי: מחקנו מאות ואפילו אלפים של הסתייגויות מהסוג הזה.

גור בליי: הצעת חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 10)

גור בליי: לעניין מספר השרים – יימחקו;

גור בליי: רשאי למנות כאמור שני סגני שרים במשרד ראש הממשלה";

היסוד יבוא: "חילופים בשל 43א1.

היסוד יבוא: בלי לגרוע מהוראות סעיפים 13א ו-43א, חילופים התפזרות הכנסת בין ראש הממשלה וראש הממשלה החלופי ייערכו לפני לפני גמר תקופת מועד החילופים, בהתאם להוראות סעיף 13א(ז) ו-(ח), כהונתה גם בכל אחד מהמועדים כמפורט להלן:

היסוד יבוא: על התפזרות הכנסת לפני גמר תקופת כהונתה, לפי סעיף 34 לחוק יסוד: הכנסת, ובלבד שבקריאה השלישית הצביעו בעד החוק האמור שני חברי כנסת לפחות שהיו מהסיעות ששריהן היו מזוהים כבעלי זיקה לראש הממשלה במועד השבעת ממשלת החילופים; לעניין זה, לא יובא במניין חברי הכנסת האמורים מי שהיה חבר הכנסת במועד השבעת ממשלת החילופים ולא הביע אמון בה;

לחוק יסוד: הכנסת, אם לא התקבל חוק התקציב עד היום שקדם לו."

לחוק יסוד: הממשלה – שני סגני שרים".

לחוק יסוד: אנחנו אחרי זה עובדים עם הנסחות.

לחוק יסוד: לפעמים עושים שיופים ושינויים קלים בנוסח, אבל זה כעיקרון הנוסח שמובא להצבעת חברי הוועדה.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: אני נועל את הישיבה.

גלעד קריב: עד שעה 13:00 תהיה הגשת הסתייגויות.

גלעד קריב: אנחנו נעדכן לגבי השעה המדויקת של הישיבה בנושא ההנמקות.

גלעד קריב: אני מניח שההצבעות על ההסתייגויות ועל הצעת החוק יהיו אחרי המליאה.

גלעד קריב: תודה לכולם, הישיבה נעולה.