ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 16, 2021-07-11 09:30

גלעד קריב: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גלעד קריב: תודה למצטרפות ולמצטרפים.

גלעד קריב: אנחנו בדיון בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל).

גלעד קריב: הבקשה שמונחת לפתחנו היא הארכה של תוקף התקנות ב-14 ימים.

גלעד קריב: ראשית, אני רוצה לברך על כך שהתקנות מוגשות במועדן לוועדה – לא תוך שימוש בסעיף הדחיפות.

גלעד קריב: נעשה את המאמצים שלנו לעמוד בלוחות הזמנים, ואני מקווה שמשרדי הממשלה, משרד הבריאות בהקשר הזה, ימשיך להביא לנו בזמן את התקנות.

גלעד קריב: עומדת לרשותנו שעה של דיון.

גלעד קריב: כמובן, נבקש גם לעמוד על השינויים בתקנות, בשינויים שמתבקשים, וגם על עדכון רשימת המדינות, ולהבין את הסיבות להוספת שתי המדינות, אך גם ננצל את הדיון כדי לעשות המשך מעקב על סוגיות שהעלינו בישיבות הקודמות.

גלעד קריב: אני מבין שאנחנו צריכים לברך את ניצב משנה צביקה חסיד על קבלת המשימה החשובה של מפקד מינהלת אכיפת הקורונה במשטרה.

גלעד קריב: ברוך הבא ובהצלחה בתפקיד.

גלעד קריב: אנחנו ניגש – כהרגלנו, אנחנו נראה שאנחנו יודעים מי אתנו מטעם הממשלה כאן בדיון – את הזום נפגוש אחרי זה.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים יש לנו עו"ד אזריאל ואת עו"ד רואה ואת עו"ד סומך.

גלעד קריב: באתם בכוחות מתוגברים.

גלעד קריב: מהמשטרה ומהבט"פ יש ניצב משנה חסיד ואת רב פקדאורי בוצ'ומינסקי, היועץ המשפטי של מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: ממשרד הבריאות יש לנו עו"ד וינר שילה ואת אילנה גנץ.

גלעד קריב: בוקר טוב לחבר הכנסת חברי שמחה רוטמן.

גלעד קריב: שבוע טוב.

גלעד קריב: כהרגלנו, נבקש מהיועמ"שית להזכיר לנו את המסגרת הכללית ומייד ניגש למשרד הבריאות.

גלעד קריב: אומר מראש – אבקש ממינהלת האכיפה גם תמונת מצב לא רק על הסוגיה הספציפית הזאת אלא גם על דפוס הפעולה הנוכחי של מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: ביום שלישי הבא אנו מתכוונים לבצע דיון מעקב על פעילות מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: כמובן, אדאג ליידע את השר – הוא ממפלגתי, אבל המטרה שלנו היא לקיים כאן דיון מעקב של הוועדה על כל סוגית האכיפה של ההוראות בתחומים השונים שהם כמובן באחריות ועדת החוקה.

גלעד קריב: אבדוק, במידה שתוקם היום ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, האם יש מקום לקיים דיון משותף לאור העובדה שחלק מהתקנות נמצאות באחריות הוועדה השנייה.

גלעד קריב: בכל מקרה, ביום שלישי הבא נקיים את דיון המעקב בנושא.

גלעד קריב: עו"ד סלע, בבקשה.

תמי סלע: מדובר בתקנות שההארכה הקודמת שלהן נדונה כאן בוועדה לפני שבועיים, ב-30 ביוני.

תמי סלע: תוקפן עד היום.

תמי סלע: מבקשים להאריך אותן עד 25 ביולי, עוד שבועיים.

תמי סלע: יש שלושה נושאים חדשים בתקנות.

תמי סלע: אחד זה הארכת התוקף.

תמי סלע: הדבר השני – שתי מדינות נוספות – אוזבקיסטן ובלרוס שמבקשים להוסיף אותן למדינות שאיסור היציאה חל עליהן, והדבר השלישי – הרחבת העבירה הפלילית שנוספה לפני שבועיים גם לעבירת ניסיון.

תמי סלע: יש הגדרה שניסיון או מרגע שאדם עבר בידוד או תשאול ביטחוני והצהיר על כוונתו.

תמי סלע: הצורך בזה עלה גם בישיבה הקודמת שאמר שאנשים שמורידים אותם מהמטוס, אי-אפשר להטיל עליהם קנס כי עוד לא יצאו מישראל, אבל כתמיד – התקנות עצמן מותקנות מכוח סעיף 7א לחוק.

תמי סלע: יש צורך להסדיר כמובן מבחינת תשתית עובדתית את הצורך מבחינת איסור היציאה – כפי שצוין פה בישיבה הקודמת, מדובר בזכות יסוד: כבוד האדם וחירותו, וגם כשמאריכים את התוקף זה המשך הטלת ההגבלות והרחבה מסוימת שלהן בתקנות האלה.

תמי סלע: התשתית העובדתית, ופה הודגש בוועדה שמבקשים תשתית עדכנית, נתונים עדכניים לגבי אותן מדינות שמבקשים לאסור את היציאה אליהן.

תמי סלע: עוד דברים שעלו פה בישיבה ואזכיר – ההקשר של האכיפה, שהוא מאוד רלוונטי גם כאן, כי אחד הדברים שהוועדה צריכה לבדוק זה את המידתיות של איסור היציאה והאם באמת נעשה המקסימום לאכיפת החלופות.

תמי סלע: איסור היציאה בא למנוע כניסה לישראל של אנשים מהמדינות האחרות, ועל רקע זה שהבידוד לא נאכף בצורה מספקת, ויש לשמוע, מה נעשה כדי לאכוף את חובת הבידוד גם על אנשים שמגיעים מאותן מדינות, גם על אנשים שמתבררים כחיוביים תוך כדי התקופה ובבדיקה הראשונה.

תמי סלע: זה בא למנוע את התפשטות הווריאנטים.

תמי סלע: בהקשר הזה - ביום שישי הקרוב אמורה להיות חובת בידוד על כל החוזרים, זה מכוח צו בידוד בית של 24 שעות או עד קבלת תוצאה.

תמי סלע: זה גם משליך על הנושא של נסיעה בתחבורה ציבורית.

תמי סלע: אולי שווה לשמוע, אם אנו דנים בזה עכשיו, איך זה יתבצע – זה גם משליך על היכולת לאכוף את הדברים.

תמי סלע: עוד דבר שעלה פה ולא הספקתם בישיבה הקודמת זה הנושא של ועדת החריגים – בהקשר הזה כמה בקשות מוגשות, לכמה אנשים מותר לצאת למדינות האסורות מכוח החריגים, והאם באמת עומדים בתקנות שהחוק קובע והתקנות קובעות – 24 שעות, טופס מקוון בשלוש שפות.

תמי סלע: לפי מה שאני גיששתי באתרים ראיתי רק בעברית ולא בשפות האחרות.

תמי סלע: עלתה פה גם שאלה על מבט משווה – מה קורה במדינות אחרות, האם יש איסור יציאה והגבלות על יציאה גם במדינות אחרות או פרקטיקות אחרות שמוצרכות בהקשר הזה של מניעת כניסה של וריאנטים.

תמי סלע: אלה הדברים שעלו.

תמי סלע: אגב, צו בידוד בית, שהפיקוח הישיר עליו אמנם לא בוועדה הזאת, אבל בהקשר הכללי הוא כן תחת הפיקוח שלנו מבחינת החלופות והתמונה הכללית – גם הוא היה עד 11 ביולי, ואמורים להתאים אותו כדי לחייב בידוד ולגבי החוזרים מהמדינות האסורות, האם גם שם עשו את אותן התאמות ברשימות המדינות האסורות.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: הצטרפה אלינו חברת הכנסת ענבר בזק.

גאל אזריאל: אם אפשר להשלים מבחינת הפיקוח הפרלמנטרי – כפי שהוסבר כשהוארך תוקף החוק – על הממשלה להחליט על התקנת התקנות, ולהעביר אותן לוועדה 24 שעות לפני שהן יכולות להיות מפורסמות כדי לתת לוועדה הזדמנות לעשות פיקוח פרלמנטרי מראש.

גאל אזריאל: פה התקנות הועברו לוועדה ביום חמישי בערב, כלומר פחות מ-24 שעות לפני כניסת השבת כך שהתקנות, לפי מה שקבוע בסעיף 4 לחוק, עוד לא פורסמו ברשומות והפיקוח הפרלמנטרי כאן נעשה מראש.

גאל אזריאל: התקנות יפורסמו ברשומות.

גאל אזריאל: ככל שהוועדה לא תקבל החלטה עד השעה 14:00, התקנות יפורסמו ברשומות.

גאל אזריאל: כמובן, אם הוועדה מקבלת החלטה לפני זה, התקנות יפורסמו עם החלטת הוועדה, גם אם זה לפני 14:00.

גאל אזריאל: בכל מקרה, לפי מה שכתוב בתקנות – הן ייכנסו לתוקף- - - הוועדה תאשר אותן, הן ייכנסו לתוקף רק הלילה כך ששעת הפרסום לא משפיעה על הכניסה לתוקף.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: כשדיברנו על חוק הקורונה הגדול, אחד הדברים שאמרנו שאנו מצפים שיקרה – שינוי המועדים הללו.

גלעד קריב: אם קיים סעיף דחיפות שמנצלים אותו בדחיפות, אין סיבה לתת לכנסת 24 שעות לפיקוח - זה לא סביר.

גלעד קריב: צריך להאריך את השעה הזאת.

גלעד קריב: אנחנו מצפים לראות את זה בחוק הקורונה.

גלעד קריב: אנו צפויים לקראת סוף אוגוסט לדון בחידוש מצב החירום אם נידרש - נרצה לראות שם מה ההתקדמות בטיפול בתוך משרד הבריאות ומשרד המשפטים בהתקנת החוק המתוקן.

גלעד קריב: אז נעבור בבקשה למשרד הבריאות, וכמובן חברי הכנסת, אחרי שנשמע את הצגת משרד הבריאות, אם תהיינה התייחסויות – בבקשה.

גלעד קריב: בבקשה.

טל וינר שילה: בוקר טוב.

טל וינר שילה: כפי שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה, אנחנו מבקשים היום להעביר תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל).

טל וינר שילה: במסגרת התיקון אנו מבקשים גם להאריך את התקנות ב-14 יום נוספים.

טל וינר שילה: אנו מבקשים להוסיף לרשימת המדינות את בלרוס ואוזבקיסטן – שתי מדינות שבמעקב שאנחנו עורכים מצב התחלואה בהן עולה בצורה משמעותית שאי-אפשר להטיל מגבלות קלות יותר ואין ברירה אלא להכניס אותן לרשימת המדינות.

טל וינר שילה: במסגרת התיקון הזה אנחנו מבקשים להבהיר שגם ניסיון ליציאה מהארץ מהווה עבירה פלילית ומינהלית שהקנס עליה הוא של 5,000 שקלים.

טל וינר שילה: ההעברה נדרשה עקב מספר מקרים שבהם נתפסו אנשים שלא קיבלו את אישור ועדת החריגים- - - ובכל זאת עלו על מטוס, ניסו לצאת מישראל.

טל וינר שילה: התיקון הזה הוא גם תמונת מראה לתיקונים שנעשו בצו בידוד בית, כדי להשלים את התמונה – צו בידוד בית קובע שחזרה מהמדינות הקבועות בתקנות האלה – האנשים שחוזרים מהמדינות האלה חייבים בידוד של 14 יום עם אפשרות קיצור ל-10 ימים.

טל וינר שילה: בנוסף, הוספנו בידוד לחוזרים ממדינות – אנו קוראים להן מדינות שיש עליהן אזהרת מסע חמורה – זו רשימת מדינות קצת יותר רחבה, שהתחלואה שם נמצאת במצב עלייה, ויש סיכוי שהן גם ייכנסו לאיסור יציאה.

טל וינר שילה: יש דיונים שבועיים בנושא כדי לבחון את זה.

טל וינר שילה: זה נמצא בצו בידוד בית.

גלעד קריב: בוועדה שעוד לא קמה ולכן הגיע למליאה.

טל וינר שילה: נכון.

טל וינר שילה: זה משפטית.

טל וינר שילה: אם יש שאלות – בבקשה.

גלעד קריב: מייד נשמע מראש מטה בריאות הציבור את ההצדקות למדינות ואיפה אנו נמצאים עם יתר המדינות.

גלעד קריב: האם, למיטב ידיעתכם, כל הפרמטרים של ועדת החריגים עובדים כסדרם?

טל וינר שילה: נמצאים אתנו גם רשות האוכלוסין – שהם אלה כרגע על ועדת החריגים.

גלעד קריב: נשמע קודם כל את משרד הבריאות לגבי רשימת המדינות.

גלעד קריב: אחרי זה נעבור לסוגיה של ועדת החריגים ואז לתחום האכיפה.

גלעד קריב: נראה מה נספיק לדבר בו היום.

שמחה רוטמן: שאלה קצת קונספטואלית.

שמחה רוטמן: אני יודע שאולי זה בגדר תוהה על הראשונות, אבל משהו פה מאוד מטריד אותי, בכלל בקונספט של התקנות האלה – כפי שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה – בעצם היציאה לא מטרידה אותנו: צאו חופשי, רק מטריד אותנו שהם יחזרו אלינו.

שמחה רוטמן: אנחנו לא דואגים לבריאותם של אנשי בלרוס שיידבקו מהחיסונים בישראל, אלא אנו דואגים שכשהם יחזרו אלינו.

שמחה רוטמן: בעצם אנו עוצרים ופוגעים בזכות שמעוגנת בזכות יסוד במקום הלא נכון: לא נרשה לכם לחזור, או לחילופין – מה שעושים במדינות אחרות – אם ביקרתם באחת המדינות האלה אנחנו יכולים לעשות כפי שדורשים באוסטרליה – אתה לא עולה על המטוס אם אתה לא מפקיד סכום של בידוד במלון על חשבונך של 3,000 או 4,000 דולר לתקופה של 14 יום – אתה לא חוזר.

שמחה רוטמן: בחירה שלך – לא הגבלתי את הזכות שלך לבחור; גם לא הגבלתי אותך לצאת או מלחזור; רק מגביל אותך שכשתחזור לשדה התעופה יהיה על חשבונך מונית מבודדת מיוחדת שלוקחת אותך למתקן בידוד מיוחד.

שמחה רוטמן: זו בחירתך.

שמחה רוטמן: פה אנו בעצם מונעים ממך את היכולת - אדם אומר: אני נוסע לבלרוס, איה שם שלושה חודשים, עד שאחזור הכול יהיה בסדר.

שמחה רוטמן: עליי.

שמחה רוטמן: מה אתם פטרנליסטיים עליי?

שמחה רוטמן: לכן אני לא מבין למה אנו פוגעים בחופש האדם במקום הלאה נכון?

שמחה רוטמן: רוצה לקחת בידוד – אתה אחראי, ומאכוף את זה בצורה נכונה, מה אכפת לי?

גלעד קריב: התייחסנו לזה גם בפעם הקודמת אבל אשמח להתייחסות נוספת.

טל וינר שילה: בעצם חלק מהסיבה – אנחנו רואים שמי שיוצא גם חוזר.

טל וינר שילה: כל הנושא של האכיפה הוא לא פשוט.

טל וינר שילה: יש אכיפה כמובן אבל אנו רואים שהיא לא הרמטית לחלוטין.

טל וינר שילה: לכן אנו מנסים למנוע את זה גם מלכתחילה.

טל וינר שילה: בנוסף, הנושא נדון בבג"ץ שמש, ששם בית המשפט ראה בעין פחות יפה את הנושא של איסור הכניסה לארץ.

טל וינר שילה: היתה המכסה של 3,050 ביום.

טל וינר שילה: בג"ץ קבע שאי-אפשר להמשיך- - -

שמחה רוטמן: זה סיפור קצת שונה, מה שהיה בבג"ץ שמש, כי שם זה איסור כניסה של אנשים בארץ, והעמדה של הייעוץ המשפטי של לומר לאדם כתנאי לרכישת כרטיס עלייה למטוס בחו"ל – אתה מציג ואוצ'ר למלון בידוד בישראל שרכשת על חשבונך – זה לא בדיוק כפי שאחרי שהגעת לארץ אני עומד בשער בכניסה ומונע ממך.

שמחה רוטמן: גם הייעוץ המשפטי של הממשלה הבהיר את זה, וגם זה הסתדר עם מה שבג"ץ אמר.

שמחה רוטמן: זה לא אותו אירוע.

טל וינר שילה: גם בנוגע לבידוד במלוניות - החוק שמאפשר את ההכרזה על חובת בידוד במלונית מאפשר גם כל מיני חריגים של אנשים שיכולים שלא להיכנס למלונית בכל מיני סיבות.

טל וינר שילה: כשהיה בידוד במלוניות ראינו המון בקשות חריגים שהיו מוצדקות לפי הקריטריונים שבחוק.

טל וינר שילה: יצא מצב שהרבה אנשים קיבלו את הפטור הזה, ולא שמרו על בידוד.

טל וינר שילה: אנו רואים שגם הפתרון הזה לא מספיק ולכן אנחנו משלבים מרכיבים שונים – גם- - - גם בידוד בחזור ומנסים לצמצם כמה שניתן את החורים האלה.

שמחה רוטמן: חייב לומר שלא השתכנעתי, אבל בסדר.

גאל אזריאל: אם אפשר להשלים - מי שיוצא מישראל ומתכוון לא לחזור בתקופה הקרובה – יכול.

גאל אזריאל: סעיף 7א יש לו שני חריגים להגבלת יציאה.

גאל אזריאל: מי שאינו אזרח או תושב ישראל, כך שאין לו זכות קנויה לחזור למדינה, ומי שיוצא לתקופה ארוכה כך שהוא יוכל לצאת - לא צריך אישור של אף אחד רק צריך להגיש- - - לוועדת החריגים.

גאל אזריאל: אין שיקול דעת לוועדת החריגים בעניין הזה, ואז הוא יוכל לצאת.

גאל אזריאל: נשאר הרבה זמן בחו"ל, חודשיים-שלושה ואז הוא יוכל לחזור בלי שום בעיה.

ענבר בזק: בפועל זה לא קורה.

גאל אזריאל: זה מה שכתוב בחוק ובתקנות.

גלעד קריב: ניגש להסבר של המשרד, בבקשה.

אילנה גנס: בוקר טוב.

אילנה גנס: אילנה גנס, ראש מטה בריאות הציבור.

אילנה גנס: אציג בפניכם את הנתונים העדכניים לגבי תחלואה נכנסת בדגש על מדינות המוגדרות בסיכון מרבי שהתקנות חלות לגביהן.

אילנה גנס: אחד הדברים שחשוב לציין – אנחנו רואים במהלך החודש האחרון - הנתונים מציגים כאן חודש יוני – 0.11% חיוביים שחזרו מכלל מדינות העולם.

אילנה גנס: זה כולל כאן גם את המדינות שמוגדרות בסיכון מרבי.

אילנה גנס: מוצג כאן אחוזים של תחלואה נכנסת מאותן מדינות שמוגדרות מדינות בסיכון מרבי.

אילנה גנס: אפשר לראות שעדיין מרוסיה – קרוב ל-4,000 איש, שנכנסו בחודש יוני, למרות הגבלת היציאה מהמדינה הזאת, ו-1.6% חוזרים משם עדיין חולים, כלומר 61 חולים חזרו מאומתים מרוסיה במהלך חודש יוני.

אילנה גנס: גם ממדינות אחרות אנחנו רואים תחלואה נכנסת במספרים מאוד קטנים, אבל המספרים של יציאה למדינות האלה אכן מאוד קטנים – רובן נמצאות ברשימת המדינות האסורות ליציאה מעל חודש ימים, ואנו באמת רואים ירידה למספרים קטנים שנעים בין 100 ל-200 נכנסים לארץ מכל יתר היעדים – הודו, דרום אפריקה, מקסיקו, ברזיל וארגנטינה.

אילנה גנס: מה שנוסף פה זה שתי המדינות שנכנסו בהמלצתנו לרשימת המדינות בסיכון מרבי, זה בלרוס ואוזבקיסטן.

אילנה גנס: אוזבקיסטן – קרוב ל-4% חיוביים מכלל הנכנסים ארצה במהלך חודש יוני.

אילנה גנס: מספרים יותר קטנים אבל עדיין קרוב ל-2% נכנסים מבלרוס בחודש יוני, כלומר הם עומדים בקריטריונים.

אילנה גנס: זה השקף שאנו מסתכלים עליו על בסיס שבועי.

אילנה גנס: כל המדינות שהגדרנו אותן בסיכון מרבי - יש קריטריונים לכניסה של מדינות בסיכון מרבי וגם קריטריונים ליציאה.

אילנה גנס: מן הסתם, אם חסמנו כניסה למדינת ישראל מאותן מדינות בסיכון מרבי לאורך זמן, אנו אכן רואים ירידה בתחלואה נכנסת, כפי שהיינו מצפים לראות.

אילנה גנס: לכן עם הזמן יש ירידה בתחלואה נכנסת.

אילנה גנס: לכן המודל שאנו מסתכלים עליו זה הארכת תחלואה במדדים נוספים.

אילנה גנס: זה קריטריוני יציאה, כך זה נקרא, כלומר אנו ממשיכים לעקוב אחרי תחלואה באותן מדינות, ורק כשאנו רואים ירידה מתחת ל-500 חולים למיליון באותה מדינה, לפי מודלים שונים – גם מודלים אמריקאיים, גם הערכת תחלואה שנעשית על-ידי בריטניה ומדינות נוספות, כי הדיווח העצמי של המדינות לא תמיד מספיק, מהימן ואמין – אתייחס לזה בהמשך.

אילנה גנס: אז רק ברגע שאנו רואים שיש ירידה למתחת ל-500 חולים מאומתים ליממה למיליון תושבים באותה מדינה, אנו מחליטים להוציא את המדינה מרשימת סיכון מרבי.

אילנה גנס: בלרוס ואוזבקיסטן עומדות בקריטריונים של תחלואה נכנסת - מעל עשרה חולים לפחות שהם מעל 0.5% מהתחלואה.

אילנה גנס: אם אנו מסתכלים על יתר יעדי העולם, אנו עומדים על סדר גודל של 0.11% תחלואה, כלומר מראש הגדרנו לפחות פי חמישה תחלואה מאותו יעד שהיא תחלואה גבוהה.

אילנה גנס: אם לא נגביל יציאה וימשיכו להגיע משם מספרים גדולים של אנשים – בסוף המכפלה של היקף תחלואה אחוזי אל מול מספר נכנסים עולה, כולל תביא לנו מספרית נתוני תחלואה.

גלעד קריב: בוקר טוב לחבר הכנסת מקלב.

גלעד קריב: בבקשה.

אורי מקלב: למתי זה מעודכן?

אילנה גנס: זה נכנס עכשיו.

אילנה גנס: אלה נתונים נכון ליום רביעי שעבר, שכתבנו את חוות הדעת העדכנית שהועברה למשרד המשפטים.

שמחה רוטמן: לצורך העניין אדם נסע לאוקראינה.

שמחה רוטמן: כבר לא ברשימה.

שמחה רוטמן: ואז נסע לבלרוס, וחוזר לפה או מבלרוס או מאוקראינה אחרי הביקור שלו בבלרוס.

שמחה רוטמן: התקנות פה לא מתייחסות אליו ולא מונעות אותו.

שמחה רוטמן: מה הפיקוח והבקרה שיש לכם?

שמחה רוטמן: אני רק מחדד את העניין המשפטי – אם הוא לא תכנן- - -

טל וינר שילה: אדם חייב להצהיר- - -

שמחה רוטמן: זה בחזרה, אבל אם הוא לא תכנן מראש בזמן שיצא לאוקראינה, לנסוע לבלרוס, אלא נחת באוקראינה וחושב: אמרו לי שיש משהו נחמד בבלרוס, ועבר לשם – התקנות ודאי לא תופסות אותו, הוא לא עבר גם איסור ביציאה ולא תוכלו לאסור אותו ביציאה.

שמחה רוטמן: מה הדרישות שלכם או הפיקוח שלכם עליו בהתחשב בזה שעכשיו הכנסנו את בלרוס לרשימה?

שמחה רוטמן: איך החזרה שלו לארץ – לא משנה מהיכן חוזר - משתנה?

אילנה גנס: זה מבוסס על חובת הצהרה.

אילנה גנס: אם הוא מצהיר שביקר במדינה שבסיכון מרבי, הוא חייב בבידוד.

שמחה רוטמן: ואם הוא חוזר מאוקראינה, הוא לא מחויב בבידוד היום?

אילנה גנס: אם הוא לא ביקר במהלך השהות שלו באוקראינה באף אחת מהמדינות מהרשימה – לא.

שמחה רוטמן: מחוסן או מחלים שביקר במהלך הנסיעה שלו – לא משנה אם יצא מפה או לא - באחת המדינות האלה, חוזר, יהיה מחויב בבידוד.

שמחה רוטמן: מחוסן או מחלים שחזר ממקום אחר - לא יהיה מחויב בבידוד.

שמחה רוטמן: כלומר הרשימה הזאת היא לא רק איסור יציאה אלא גם לחובת הבידוד.

גאל אזריאל: גם נעשה תיקון, בוועדה העבודה והרווחה, נמצא עדיין על שולחן מנכ"ל משרד הבריאות - אמור להגיע – שמוסיף למדינות שחייבים בבידוד שחוזרים מהן את כל המדינות שבאזהרת מסע חמורה.

גאל אזריאל: זה לא המצב כרגע.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן שאל, האם לפי התקנות, הסנקציה נופלת רק במקרה של יציאה מתוכננת לאחת המדינות האלה, או אם יצא מישהו מישראל, אזרח ישראלי, ועבר מאוקראינה לבלרוס – האם הסנקציות הפליליות והמינהליות חלות עליו?

טל וינר שילה: אם האדם התגלה, אז כן.

גלעד קריב: האדם חזר, והיה הגון, ודיווח שהוא חזר מבלרוס, ונכנס לבידוד, אבל לא נחת בבלרוס אלא נחת בקייב, ולקח רכבת לבלרוס.

גלעד קריב: הסנקציות חלות עליו?

טל וינר שילה: כן.

גלעד קריב: מכוח מה?

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את השאלה משפטית גרידא.

שמחה רוטמן: גם השאלה המשפטית – מתי מתרחשת העבירה, אבל מעבר לזה, בהנחה שזה המצב – מה שחלק אומרים וחלק לא - האם אנו לא מייצרים תמריץ שלילי עליו להצהיר את זה?

טל וינר שילה: אם הוא תכנן את המסע מראש, ככה שהוא לקח בכוונה קונקשן שעובר במדינה שאליה מותר לנסוע על-מנת להגיע לאחת המדינות שהיציאה אסורה אליהן – זה אסור, והסנקציות מופעלות.

טל וינר שילה: אם, במקרה אחר- - -

ענבר בזק: איך יודעים?

טל וינר שילה: זה קצת יותר קשה.

שמחה רוטמן: צריך לבדוק את זה, וצריך לבדוק שאנחנו לא מייצרים תמריץ שלילי.

שמחה רוטמן: היה ואדם נסע לאוקראינה, ואולי הוא עכשיו באוקראינה, ואנחנו משנים את התקנות, ונסע לבלרוס ועכשיו אתם מייצרים סיטואציה שכשהוא יחזור ארצה יגיד: הייתי בבלרוס, והוא מקבל קנס של 5,000 שקל- - -

טל וינר שילה: הוא לא מקבל קנס אבל חייב בבידוד.

שמחה רוטמן: אתם לא אומרים את אותו דבר.

שמחה רוטמן: לי אין בעיה – שיחזור ארצה ויגיד: ביקרתי בבלרוס – מצוין.

שמחה רוטמן: כי אני רוצה לדעת את זה.

שמחה רוטמן: אני רוצה להגן על האזרחים שלי.

שמחה רוטמן: אבל אם כתוצאה מזה שייכנס ארצה ויגיד: ביקרתי בבלרוס, ותבטלו לו את הדרכון, ויחטוף קנס של 5,000 שקל וגם ייכנס לבידוד – אתם מייצרים לו תמריץ מאוד גדול לא לומר שהוא ביקר בבלרוס, ואני לא רוצה את זה.

שמחה רוטמן: אני רוצה שיגיד שהיה בבלרוס ושייכנס לבידוד.

שמחה רוטמן: לכן אני לא רוצה שיחטוף קנס.

שמחה רוטמן: בסדר, זו דילמה.

שמחה רוטמן: אם הוא תכנן, הוא לא ביצע עבירה כי נסע לאוקראינה גם כשהיה מותר או לא יודע, לא משנה.

שמחה רוטמן: במהלך הטיול חצה את הגבול, גילה שהוא עם האוטו במחסום, ואז עשה סיבוב רק כדי לצאת.

שמחה רוטמן: אבל החתימו לו את הדרכון.

שמחה רוטמן: הוא לא באמת היה שם.

גלעד קריב: אבקש לדיון הבא – תחשבו על הסוגיה הזאת, כי אני חושב עליה גם ברגע היציאה.

גלעד קריב: רוב המדינות שאתם מגבילים כרגע בתוך רשימת השבע, זה מדינות שגובלות במספר מדינות עם נמלי הגעה מישראל שאינן ברשימה.

גלעד קריב: בלרוס זו דוגמה מצוינת, אלמלא שרוב מדינות אירופה כרגע מחרימות את בלרוס, אבל ממוסקבה אפשר להגיע לבלרוס.

גלעד קריב: אני רואה פה את ברזיל.

גלעד קריב: אפשר לחשוב על חמש מדינות שמותר להגיע אליהן ומהן אפשר לעבור לברזיל.

גלעד קריב: מה מונע מאדם שרוצה להגיע לברזיל לומר: אני נוחת באקוודור ולוקח קונקשן, כעין סנקציה פלילית?

גלעד קריב: ברור לי שהסיפור הזה לא מוחרג.

גלעד קריב: אחת משתיים – או אתם אומרים שהנתונים מראים שהסנקציות הישירות גורמות לירידה דרסטית במספר היוצאים למדינות האלה – הנה המספרים, אז יש דגים שבורחים מהרשת על-ידי קונקשן, אבל עצרנו את הנסיעה הישירה.

גלעד קריב: אבל אז תצטרכו להראות או לבדוק שאין עלייה מקבילה בנמלים קרובים.

גלעד קריב: אם נגלה שאנשים לא נוסעים לבלרוס, אבל כל אלה שירדו מבלרוס עברו לאוקראינה – אני מבקש שכשתבואו אלינו בפעם הבאה עם התייחסות לסוגיה הזאת.

גלעד קריב: או אתם באים ומוצאים הגדרה משפטית שאומרת שהשאלה היא לא באיזה נמל ראשון נחת.

גלעד קריב: שיש אמירה ברורה.

גלעד קריב: כי ההבחנה שלכם בין תכנון מראש לתכנון מאוחר לא מעוגן בכתובים, ובעיניי קצת קשה להצדיק אותו מבחינתה משפטית.

גלעד קריב: אם השאלה אם זה יצא מישראל לנמל התעופה הראשון – מה אכפת לך מה האדם תכנן?

גלעד קריב: איך אתה מוכיח שהאדם תכנן?

שמחה רוטמן: ואני באופן עקרוני מעדיף דיווח והכלה של האדם בבידוד מאשר לייצר לו תמריץ לשקר.

גלעד קריב: על זה דיברנו בפעם שעברה – העלינו את השאלה למה לעסוק ביציאה.

שמחה רוטמן: אפילו בהקשר הזה.

גלעד קריב: אחת התשובות שקיבלנו, מעבר לתשובה של בריאות הציבור, שבסופו של דבר אין מה לעשות – עוצמת הסכנה בכניסה - תאמרו לי אם אני צודק – עוצמת הסכנה בכניסת ויראנטים מהמדינות הללו מצדיק גם מאמץ בחזרה, אבל גם סינון ראשוני, סייג שהקמנו לעניין.

גלעד קריב: רוב מי שיוצא מישראל הרי גם חוזר לישראל.

גלעד קריב: אנו עושים פה למספר מצומצם של מדינות – אנחנו עושים פה סייג.

גלעד קריב: מבחינה משפטית נאמר לנו, שמניעת היציאה היא פרקטיקה משפטית יותר קלה ממניעה מאזרחים ישראליים לחזור למדינתם.

שמחה רוטמן: אני מאוד ממליץ שתסתכלו מה עושים באוסטרליה.

שמחה רוטמן: אני חושב שזה הרבה יותר נכון.

שמחה רוטמן: אתה לא עולה למטוס בלי ואוצ'ר לבידוד.

שמחה רוטמן: אתה יוצא משדה התעופה לבידוד על חשבונך.

שמחה רוטמן: תנו לאנשים לנסוע, תנו לאנשים לעשות.

גאל אזריאל: חוק הסמכויות הוא החוק המסמיך פה, ויש גבולות.

שמחה רוטמן: אני לא חושב כך.

שמחה רוטמן: ואם כן, תביאו תיקון חקיקה.

גלעד קריב: אחד היתרונות בזה שכל שבועיים מחדשים תקנות – זה מאפשר לך.

גלעד קריב: אנחנו הרי כבר בתוך האירוע.

גלעד קריב: אנחנו לא באים לבטל את האירוע.

גלעד קריב: כרגע החוק מעוצב בכזו דרך, שהממשלה יודעת לעקוף את הדברים.

גלעד קריב: אני חושב שעולות פה שאלות, שככל שחולף הזמן, אפשר יותר לחשוב עליהן.

גלעד קריב: אנו יודעים שמשרד הבריאות עסוק מאוד כרגע בתחילת גל חדש.

גלעד קריב: זה ברור לנו.

גלעד קריב: עלולות פה נקודות שגם עלו בדיון הקודם.

גלעד קריב: גם שאלת היעילות של כל המערכת הזאת – ככל שמתגלים יותר חורים ברשת, עולה שאלת היעילות.

גלעד קריב: אם אדם באמת יכול לקחת אוטו ולעבור את הגבול תוך שעה נסיעה, מה הועילו חכמים בתקנתם?

גלעד קריב: בואו נקבע שלקראת הדיון הבא אתם בודקים את היעילות של שימת הדגש על המדינות הללו.

גלעד קריב: מה עוד שככל שאתם מרחיבים את חובת הבידוד, ועכשיו לארצות בסיכון גבוה עם אזהרת מסע – ככל שרשימת המדינות שיש בהן חובת בידוד הולכת ומתרחבת – יכול להיות שהדגש באמת צריך לעבור לרגע הכניסה ופחות מרגע היציאה.

גלעד קריב: מצד שני אומר לחבריי – אם אנחנו באמת רואים שמשרד הבריאות אומר שהצעד הזה סייע באחת לצמצם דרמטית את מספר היוצאים למדינות אדומות וזה משפיע מאוד על מספר החוזרים המאומתים, אני חושב שגם אנו צריכים להיות רגישים לכלים או לצורך של משרד הבריאות לתת תגובה לכניסה של הרבה מאוד חולים ממדינות שהן מדינות בסיכון גבוה.

גלעד קריב: כולנו יודעים שהנגיף שמשתולל פה, נכנס דרך נתב"ג.

גלעד קריב: אני רק מבקש שתחשבו גם על הקונספט שחבר הכנסת רוטמן מבקש לחשוב, ולהסתכל אם יש כן כלים שאפשר להשתמש בהם כדי להרחיב את המענה בשעת הכניסה, וגם שתסתכלו על הסיפור של איך סותמים את החור הזה, ואם אתם יכולים לעלות על המספרים של אנשים שעוברים.

גלעד קריב: האמירה הזו, שאת הסנקציה אפשר להפעיל על מי שתכנן מראש - לא ננהל משפטים פליליים ארוכים עם אנשים על הוכחות אם כן תכננו או לא.

שמחה רוטמן: זו בדיוק הבעיה כי זה קנס מינהלי.

שמחה רוטמן: אתה הופך את נטל הראייה אליו.

שמחה רוטמן: לכן זה הרבה יותר רגיש בעיניי.

גלעד קריב: הם גם לא יעשו את זה.

יפעת רווה: השאלה אם זה לפני הפעלת הקנס מעבר לספק סביר.

שמחה רוטמן: אם אדם כן תכנן ולא תכנן- - -

גלעד קריב: אנו בעידן שבו אנשים יכולים לעבור מגבול לגבול בלי לתכנן מראש, ובלחיצת כפתור בסמארטרפון אתה מזמין את המלון שרצית בבלרוס.

גלעד קריב: תחשבו, אם אתם מתעקשים על הכלי הזה, צרו בו קוהרנטיות לפעם הבאה.

גלעד קריב: תמצאו את הדרך המשפטית לומר: אדם יצא מישראל.

גלעד קריב: תמצאו איך אתה אומר: הוא לא יכול להמשיך למדינה אדומה.

גלעד קריב: אם זה באמת קטסטרופה – תטילו עליו את האיסור לעבור גם ממדינה אחת אלא בחלוף זמן.

גלעד קריב: תחשבו על זה.

אורי מקלב: אני חושב מה שחבר הכנסת רוטמן חידד – הפוך: אנחנו צריכים לצאת מנקודת הנחה ש-70%, 80% מהאנשים, ברגע שיש איסור, הם לא נוסעים.

אורי מקלב: הם לא צריכים את הסקנציות.

אורי מקלב: אלה רוב האנשים.

אורי מקלב: עכשיו תיקח מתוך אותם 20% שכן עושים את זה – המטרה המרכזית שלנו היא שנדע לבודד אותם.

אורי מקלב: אם היינו יודעים שכולם עושים בידוד, יכול להיות שלא היינו אומרים: תיסעו ותחזרו.

אורי מקלב: בתוך האחוזים האלה שלא אומרים את זה או אלה שמתחכמים או אלה שבגלל הפחד מהקנסות- - -

שמחה רוטמן: לא רואים בפרוטוקול, אבל אני מהנהן.

אורי מקלב: דווקא באחוזים האלה, ככל שתיתן להם את האפשרות רק של בידוד נגיע למטרה שבעינינו הרבה יותר חשובה.

אורי מקלב: אנו רוצים לייצר סוג של מנגנון, מדרג של 500 – אולי, משהו שנותן מסגרת.

אורי מקלב: באותה מידה זה ודאי, בחלק מהמקרים – אני לא אשם, אני לא ידעתי, אני לא עשיתי.

אורי מקלב: ירשה לעצמו לעשות עוד דברים.

אורי מקלב: גם המציאות, אם אנחנו בודקים היום – זה לא תחילת הדרך.

אורי מקלב: אנחנו רואים את הדברים – ככל שנותנים אמון באנשים – מי שרצה לעשות, זה לא הרתיע אותנו.

אורי מקלב: אנחנו צריכים את המוטיבציה.

אורי מקלב: זו המטרה הכי חשובה שלנו – לתת לו תמריץ לעשות את הבידוד.

אורי מקלב: ככל שהבידוד יהיה קצר יותר ומתאים יותר ובמקומות מתאימים, כך הוא יותר יישמר.

אורי מקלב: ככל שנעשה בידודים יותר קשים וארוכים, אנשים יעשו הכול כדי לעזוב את הבידוד.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: בבקשה.

אילנה גנס: ביקשתם בפעם קודמת להציג את התפלגות הגילאים של חוזרים מחו"ל.

אילנה גנס: מרבית האוכלוסייה שטסה ליעדים האלה גם בתקופה שעדיין מוגדרים בסיכון זה בין גילאים 20 ל-69 – עדיין אחוז לא קטן גם של ילדים, בעיקר רוסיה אבל גם מקסיקו, גם ארגנטינה וגם דרום אפריקה – אנחנו עדיין רואים גם יציאה של ילדים בין גילאי 0 ל-9 שבוודאות כולם לא מחוסנים וגם בגילאי 10 ל-19.

אילנה גנס: אנו רואים מאות ילדים שבמהלך החודשיים האחרונים יצאו ליעדים האלה למרות האיסור.

שמחה רוטמן: אני רואה מספרים בארגנטינה, ברזיל, דרום אפריקה והודו – באמת חד או דו-ספרתיים.

שמחה רוטמן: מאוד קטנים.

שמחה רוטמן: בשביל הכמות הזאת אנחנו צריכים להטיל איסור גורף?

שמחה רוטמן: כלומר באמת אנחנו לא יכולים לומר על כמות כזו קטנה של נוסעים: פה אנו יכולים לעשות בידוד בחזור?

שמחה רוטמן: רוסיה – אני מבין, זה גדול.

גלעד קריב: זה בעקבות האיסור.

שמחה רוטמן: אה, זה אחרי האיסור בעקבות ועדת חריגים.

שמחה רוטמן: כל אלה שנכנסו לרוסיה זה ועדות חריגים.

אילנה גנס: או מפרים, כאלה שלא ניגשו או לא קיבלו אישור מוועדת חריגים ובכל מקרה יצאו למדינה.

שמחה רוטמן: זה החוזרים.

גלעד קריב: האם אתם יודעים להצליב את זה עם המספרים של כמה קיבלו אישורים?

אילנה גנס: זה הוצג בפעם הקודמת כשדנו בסוגיה הזאת - סדר גודל של 30% מהיוצאים בחודש האחרון למדינות האלה, יצאו.

גלעד קריב: רק 30%.

גלעד קריב: כל השאר הם מפרים?

גאל אזריאל: מבחינת חוזרים יש שלוש אפשרויות: או יצאו בלי אישור של ועדת החריגים או יצאו- - - או חזרו לפני שהיה אסור.

שמחה רוטמן: יש לכם פילוג כזה?

גלעד קריב: אתם יודעים לומר – כשמגישים בקשה לוועדת חריגים, הרי גם מדברים שם על תאריכים מסוימים.

גלעד קריב: מה הבעיה לומר לנו היום כמה אישורים נתנה ועדת חריגים לרוסיה בין תאריכים אלה ואלה, וכמה אנשים דה פקטו יצאו?

גלעד קריב: למה מעניין אותי הנתון של החוזרים כשאנחנו מדברים על סנקציות על יציאה?

ענבר בזק: גם איך נותנים ליוצא ללא אישור לעלות על מטוס?

טל וינר שילה: עד התיקון הנוכחי שאנו מבקשים לאשר אותו היום בוועדה, זה לא היה מספיק בהיר.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין, וזה אולי רשות האכיפה ורשות האוכלוסין תוכלנה לענות – יש הבדל בין הטלת הסנקציה הפלילית לבין הפרוצדורה של הבדיקה.

גלעד קריב: אם האמירה היא פשוטה: לאדם אסור לצאת מישראל אלא אם כן יש לו היתר ועדת חריגים למדינות האלה – באיזה שלב עומד הפקיד של רשות האוכלוסין ואומר לאדם:

גלעד קריב: אתה הצגת לי בורדינג פאס לאוקראינה – תראה לי בבקשה את האישור של ועדת חריגים.

גלעד קריב: למה מעניינים אותי הנתונים של חוזרי חו"ל?

גלעד קריב: מעניינים אותי ברמת התחלואה, אבל ברמת הביקורת על הסנקציה, אנו עסקינן פה בסנקציות של יוצאים לחו"ל.

גלעד קריב: אז אני מצפה לקבל את הנתונים שאומרים כמה יצאו לחו"ל, ולומר כמה אמורים היו לצאת לפי נתוני ועדת החריגים.

שמחה רוטמן: כמה יצאו לפני שהוטל איסור ואחרי שהוטל איסור, כי אם אנחנו מטילים איסור, אבל כפי שהסברתם – למי שיוצא לפרק זמן ממושך יש אישור גורף של ועדת חריגים, ולזה יש אישור גורף, ואז אני מגלה שכל האיסור הזה צמצם את היוצאים לרוסיה מכך לכך.

שמחה רוטמן: זה רק הוסיף בירוקרטיה לאדם שרוצה לצאת ל-90% מהיוצאים, אולי.

שמחה רוטמן: אז לא שווה כאב הראש והבלגאן ועובדי המדינה שעובדים על זה.

גלעד קריב: חברת הכנסת בזק.

ענבר בזק: אני רוצה להתייחס לנושא של ועדת חריגים.

ענבר בזק: סיפרתי פה לפני שבועיים שבגיס שלי הגיעה לארץ ממקסיקו.

ענבר בזק: היתה חתונה משפחתית.

ענבר בזק: הגיע לבד.

ענבר בזק: הוא אזרח ישראלי, הוא צריך לטוס הלילה.

ענבר בזק: ביום שישי קיבל תשובה שלילית מוועדת חריגים – לא אישרו לו לטוס.

ענבר בזק: למזלו הרב יש לו גיסה חברת כנסת, אז עשיתי כמה טלפונים, וזה נפתר, אבל אם זה אח של אזרח שלא מכיר חברי כנסת, ועדת חריגים נתנה תשובה שלילית - מה אתה עושה?

ענבר בזק: הוא גר 25 שנה במקסיקו.

ענבר בזק: יש לו שם משפחה, עסק, בא לחתונה משפחתית.

ענבר בזק: קיבל תשובה שלילית.

ענבר בזק: יש פה גם התשובה.

ענבר בזק: רשמו לו: זה לא סיבה מוצדקת – מצאנו את בקשתך כלא מוצדקת לחזור.

גלעד קריב: תכף נדבר עם ועדת החריגים, אבל שוב - אנו מצפים להבין, מה הפער, שהוא רלוונטי לדיון שלנו, כי הדיון שלנו הוא על אכיפה ועל סנקציות יציאה מהארץ.

גלעד קריב: לכן אני מבקש שנקבל מכם נתון של מה הפער בין האישורים של ועדת חריגים למדינות האלה לבין מה שקורה בפועל כדי להבין אם אנחנו בכלל מתקרבים ליעילות באכיפת הסנקציה הזאת.

גלעד קריב: בבקשה.

אילנה גנס: אני רוצה להציג כמה מודלים, כפי שביקשתם, כדי שנוכל להבין לגבי פרקטיקות מקובלות.

אילנה גנס: מודל אמריקאי שמדבר על סיווג מדינות לפי רמת- - - , ובהתאם להמלצות תנועה בין-לאומית המדינות האלה.

אילנה גנס: הוא מחלק את כל המדינות לארבע רמות .

אילנה גנס: רמה 4 – התמונה הזאת מראה לנו עד כמה העולם עדיין חולה.

אילנה גנס: רוב המדינות בעולם נמצאות בין לבל 4 ל-3.

אילנה גנס: המשמעות של לבל 4 - שחל איסור יציאה והגעה של אזרחים ליעדים האלה וגם זרים כמובן.

אילנה גנס: לבל 3 מדבר על הימנעות מנסיעות שאינן חיוניות כי הם מאפשרים יותר חריגים.

אילנה גנס: מדובר בעשרות רבות של מדינות.

אילנה גנס: לבל 4 מוגדר כיום 50 מדינות.

אילנה גנס: לבל 3 – 70 מדינות.

אילנה גנס: היתר – התנועה אליהן יחסית חופשית.

אילנה גנס: אגב, יצרו גם דיפרנציאציה בשבועיים האחרונים לגבי אוכלוסייה מחוסנת ולא מחוסנת.

שמחה רוטמן: אם אני אזרח אמריקאי ורוצה לטוס לאחת מה-50 או 7- מדינות – מה קורה?

שמחה רוטמן: איך זה מתרחש?

שמחה רוטמן: הרי בכלל ביציאה מארצות הברית לא עושים ביקורת דרכונים למיטב ידיעתי.

שמחה רוטמן: מה קורה בפועל?

אילנה גנס: אני לא יודעת להתייחס לחלק של החוק שמתייחס לזה, אבל כרגע ההגדרה של ארגון בריאות- - -

שמחה רוטמן: זה אזהרות מסע.

שמחה רוטמן: לא סנקציה, בטח לא סנקציה פלילית.

אילנה גנס: אין על זה לדעתי סנקציה פלילית, אבל לפחות מבחינת ההמלצה המקצועית – המדינות שמסווגות בדרגות הסיכון האלה אין לצאת אליהן.

אילנה גנס: יש הגבלה שנכנסים, בטח לגבי אזרחים זרים.

אילנה גנס: יש מודל נוסף שהבאתי לעיונכם, גם מודל בריטי מגדיר רשימת מדינות אדומות, והוא מתייחס לאיסור יציאה למדינות האלה וכולל איסור חזרה לאזרחים בריטיים ממדינה שיש בה עדות להתפשטות וריאנט מסוכן.

גלעד קריב: גם במודל הבריטי אין איסור יציאה.

אילנה גנס: יש איסור חזרה שמגדיר שאם יצאת למדינה שיש בה עלייה חדה של תחלואה, כולל עדות להתפשטות וריאנט מסוכן – גם זה משתנה לאורך זמן וגם הם עושים כל הזמן מעקב וניטור תחלואה עולמי לפי מודלים.

אילנה גנס: אגב, אנו גם מסתכלים על הערכה של מדינות כאלה ואחרות ואיך הן סווגו.

גלעד קריב: האם למיטב ידיעתכם, ועו"ד אזריאל, תעזרי לנו כאן – האם יש עוד מדינות בעולם שהמודל שלהן מתבסס גם על איסור יציאה?

גאל אזריאל: למיטב ידיעתי לא, אבל משרד הבריאות אמון לעשות בדיקה מקיפה בנושא, עם נתונים גם של פילוח בין אזרחים - ביקשנו.

גלעד קריב: אני מבקש, חברותיי ממשרדי הבריאות והמשפטים – כיוון שעסקינן כאן בזכות יסוד, זה הדיון השני, שיש כאן אתגרי אכיפה.

גלעד קריב: פעם שעברה דיברנו על האתגר של הניסיון, ופתרתם אותו עם הסנקציה.

גלעד קריב: היום אנו עולים על עוד שני אתגרים: אחד הוא אתגר המעבר ממדינה מותרת לאסורה, והשני, שכרגע אין לנו נתונים שאיתם אנו יכולים להבין מה הרשו לאזרחי ישראל דרך ועדת חריגים ומה בוצע בפועל.

גלעד קריב: לאור העובדות הללו וגם לאור העובדה שעל פניו כנראה אנו מקדימים את העולם בשימוש בכלי הזה של איסור יציאה, ויתר מדינות העולם שמות את הדגש על מה קורה בכניסה, כולל, חבר הכנסת רוטמן, לפי מה שיש פה – יש פה צעד דרקוני של בריטניה שבישראל ניסו להימנע ממנו– לומר לאזרח: אתה לא חוזר למדינתך כי ביקרת במדינה אסורה.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: אזרחים שמגיעים משם מחויבים בבידוד במלונית מטעם המדינה.

שמחה רוטמן: זרים לא נכנסים.

שמחה רוטמן: בהקשר הזה - אני קצת מכיר חוקות של מדינות אחרות.

שמחה רוטמן: אני לא מכיר הרבה חוקות שבהן יש זכות חוקתית ליציאה מהמדינה.

שמחה רוטמן: זה לא קיים בהרבה מדינות.

שמחה רוטמן: במדינת ישראל זה קיים.

גאל אזריאל: זה קיים בחלקן.

שמחה רוטמן: בהרבה מדינות זה לא קיים.

גלעד קריב: עד שחבר הכנסת רוטמן משבח את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.

גלעד קריב: ..

שמחה רוטמן: יותר מזה – עד כמה שאני חושב שבית המשפט העליון עושה שימוש לרעה בחוק יסוד: כבוד האדם בחירותו, אני חושב שהכנסת ובייחוד באירוע כזה שאנו יושבים בו היום צריכה להיות קנאית לחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו פי אלף יותר ממה שהיא קיימת.

שמחה רוטמן: בעיניי הוועדה צריכה היום לא לאשר את הוועדה הזה בשום פנים.

שמחה רוטמן: יש פה צעד שלפי מה ששמענו מאנשי המקצוע, לא ידוע על אח ורע שיש בעולם לו.

שמחה רוטמן: מדינת ישראל היא אחת היחידות או הבודדות או הכמעט שיש בה זכות חוקתית ליציאה מהארץ ועדיין אנו היחידים שאוסרים על אזרחינו לצאת המדינה, ומטילים קנס של 5,000 על ניסיון למימוש זוכת חוקתית.

שמחה רוטמן: אני לא רואה בזה שום הצדקה.

שמחה רוטמן: העובדה שאנשים חוזרים זו אכן פריצת גדר, זה דבר שיש לטפל בזה בהקשר כמו בבריטניה – אני שמח שגם המודל פה דומה למודל הבריטי בהקשר הזה, וזו הדרך לאכוף את זה – אתה לא נכנס, אתה לא עובר.

שמחה רוטמן: הסיטואציה הזאת שיש לנו מילים גבוהות בחוקי היסוד, יישום כושל בתקנות, והתקנות האלה מנוגדות לכבוד האדם וחירותו.

שמחה רוטמן: אנו צריכים להתנגד אליהן.

שמחה רוטמן: אני לא רוצה שבג"ץ יבטל אותן – לכן אני מתעקש.

גלעד קריב: אם סיימנו עם משרד הבריאות, אבקש ממינהלת האכיפה ומרשות האוכלוסין להתייחס לדברים.

גלעד קריב: אם הצעתי בסיום הדיון תישמע – לא הייתי מסרב לאשר את התקנות, כי אנו נמצאים בעיצומו של אירוע.

גלעד קריב: הייתי מוציא כרטיס צהוב, ואומר לחברות ממשרדי המשפטים והבריאות, שזה הדיון השני שהוועדה הזו מקיימת בתנקות האלה, ודעתנו לא נוחה מחוסר ההלימה בין הסנקציה הפלילית לבין הרציונלים, אופן אכיפתם והמידע שמונח לפנינו.

גלעד קריב: הדברים של חבר הכנסת רוטמן הם נכונים.

גלעד קריב: יש פה הגבלה של זכות חוקתית שאנו זה הדיון השני לא מצליחים להבין עד הסוף את הרציונל, את אופן האכיפה והשאלה מה קורה במדינות דמוקרטיות אחרות כן צריכה להעסיק אותנו.

גלעד קריב: כלומר למה המודל הזה לא מיושם באף מדינה כולל מדינות שמצב התחלואה בהן יותר גרוע מישראל, וחומת המגן החיסונית היא הרבה יותר נמוכה.

גלעד קריב: אז הריצה הזו לפגיעה בזכות חוקתית שבאמת מעוגנת – זכות היציאה מישראל צריכה קצת להטריד אותנו.

גלעד קריב: האם יש עוד דברים שאת רוצה להתייחס אליהם?

טל וינר שילה: אנו מזכירים, שאנו מצמצמים מאוד-מאוד את רשימת המגבלות - זו לא הגבלה גורפת כפי שהיה בעבר.

טל וינר שילה: זה הגבלה של מספר מדינות מצומצם, שבהן התחלואה משתוללת עם וריאנטים מסוכנים.

טל וינר שילה: אילנה תוכל להרחיב.

טל וינר שילה: היה גם פסק דין בעניין איסור היציאה מאוקראינה שבג"ץ אישר תקנות שלנו – כבר ניסו לבטל אותן.

שמחה רוטמן: זו היתה סיטואציה אחרת לחלוטין מבחינת עוצמת ההתפרצות.

טל וינר שילה: אבל שוב - כל התקנות שלנו נגזרות מכוח חוק הקורונה הגדול, מה שנקרא.

טל וינר שילה: אנו מוגבלים באפשרויות שלנו.

טל וינר שילה: לא יכולים לעשות כל דבר שנעשה במדינות אחרות.

טל וינר שילה: אנחנו חושבים כל הזמן כיצד לפתור, ואנו חושבים שהתקנות האלה מאוזנות, מנסות לפתור את הבעיה.

גלעד קריב: אנו תמיד יוצאים מנקודת הנחה שכשהממשלה מביאה תקנות, היא חושבת שהן מאוזנות.

גלעד קריב: תפקידנו – לחשוב שוב על האיזון.

גלעד קריב: שוב – עלו כמה סוגיות שדורשות התייחסות.

גלעד קריב: תקנות שמאפשרות לאדם לעבור מאוקראינה לבלרוס – יש בהן חור.

גלעד קריב: התקנתם תקנות, אך מסתבר שמאות אנשים בורחים לכם – הנתון של 30% אינו הגיוני, אם קורה גם ביציאה.

גלעד קריב: אם מסתבר שעל הטיסה לרוסיה, חצי מהאנשים שעולים זה אנשים שלא היו אמורים לעלות – אי–אפשר להטיל מגבלה חוקתית ולא לאכוף.

גלעד קריב: אילנה.

אילנה גנס: נקודה אחרונה - מבחינתנו, כפי שחבר הכנסת ציין - אם הסגירה חזרה לארץ היתה הרמטית, אין שום התעקשות על מגבלות יציאה.

אילנה גנס: אם אנחנו יודעים שכל מי שנדרש בבידוד בחזרה לארץ אכן שומר על בידוד ולא גורם להתפשטות תחלואה – אין לנו שום דרישה כזאת.

אילנה גנס: ושנית, כפי שציינת, המדינה היחידה בעולם לאחוז התחסנות ולרמת מוגנות כל כך משמעותית היא מדינת ישראל.

אילנה גנס: לכן ההישג שלנו – כדי להמשיך לשמר אותו - להגן על גבולות- - -

גלעד קריב: זו אמירה שמי חרד לזכויות חוקתיות לוקח אותה בדיוק לכיוון השני.

גלעד קריב: לא ייתכן שרמת המוגנות מצדיקה הטלות יותר גבוהות על זכויות הפרט.

גלעד קריב: זה לא עולה עם שום תפיסה של זכויות אדם.

גלעד קריב: הציפייה שלנו, שככל שאתם מצליחים במשרד הבריאות להוריד כאן את התחלואה, ההגבלות על זכויות הפרט תרדנה ולא תעלינה.

גלעד קריב: לא משמרים את ההישג על-ידי עוד הגבלות.

אילנה גנס: זה מאפשר לנו הסרת הגבלות בתוך גבולות מדינת ישראל, שזה הישג מאוד משמעותי.

טל וינר שילה: יש עוד כשליש מאוכלוסיית ישראל שעדיין לא מחוסנת בצורה מלאה.

שמחה רוטמן: אז תביאו הצעה, מודל בריטי ואוסטרלי לאכיפת בידוד.

גלעד קריב: אני לא חושב שאנו משני צידי המתרס.

גלעד קריב: אנו בעיקר מוטרדים מחוסר הלימה בין הרמה של המלל המשפטי לדברים שקורים בשטח.

טל וינר שילה: ודבר נוסף - נציגי רשות האוכלוסין נמצאים אתנו פה.

טל וינר שילה: גם בעניין המידע של אדם שמדווח שיוצא למדינה X ובסוף עובר- - -

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אנו פונים למשטרה, לרשות האכיפה.

גלעד קריב: אני מבקש התייחסות לדברים שנאמרו פה, ואיך הסנקציה הזו נאכפת, אבל לא רק במובן של הטלת הענישה על מי שנתפס; התקנות החשיבות שלהן היא לא בסנקציה ובענישה אלא בקביעת הנורמה.

גלעד קריב: והנורמה אומרת – לא ייצא אדם מישראל.

גלעד קריב: לכן מבחינתנו השאלה היא לא כמה עבריינים תפסתם והטלתם עליהם קנס אלא מה הצעדים שמינהלת האכיפה מבצעת ישירות או בעזרת גורמים אחרים דוגמת רשות האוכלוסין – מה הצעדים שהיום מתקיימים כדי לאכוף את הסנקציה.

גלעד קריב: והדבר השני, שנגרר מהדיון הקודם – בדיון הקודם היינו מאוד-מאוד מוטרדים מהשאלה מה קורה בין נתב"ג לבידוד, בדגש על סוגית התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: אני מודה שכיון שחבריי מהאופוזיציה השאירו אותי פה לילה אחר לילה שבוע שעבר- - -

שמחה רוטמן: שאלה למשרד הבריאות - האם קורונה עוברת בדמעות.

שמחה רוטמן: ..

גלעד קריב: יש שמועות שמארגנים לנו גם השבוע.

שמחה רוטמן: אתם מארגנים לעצמכם.

שמחה רוטמן: המפתח נמצא בידיכם.

גלעד קריב: אני נהניתי.

גלעד קריב: לא הספקתי לעבור בנתב"ג בדרכי הבית בגוש דן, אבל היינו מאוד מוטרדים מהשאלה האם ביציאה מנתב"ג ממשיכה פעולת האכיפה כדי למנוע עלייה של אנשים שחבים בחובת בידוד, בין אם חזרו ממדינה אסורה ובין אם הם לא מחוסנים ומחלימים מיתר מדינות העולם?

גלעד קריב: איך מתבצעת האכיפה?

גלעד קריב: איך מונעים מאנשים בנתב"ג לעלות על תחבורה ציבורית?

גלעד קריב: אכיפת הבידוד עצמו – אני רוצה מאוד לכבד את הוועדה שטרם נולדה.

גלעד קריב: זו שאלה חשובה, אבל מראש אומר – נדון בה בשלישי הבא, כי זו תקנה שבאחריותנו.

גלעד קריב: אני לא רוצה לפלוש לתחומים לא לנו ללא תיאום.

גלעד קריב: אבל ביום שלישי הבא, בתקווה שנעשה דיון משותף עם ועדת עבודה, רווחה והבריאות, זו תהיה שאלה גדולה.

גלעד קריב: מינהלת האכיפה, נברך שוב את מפקד המינהלת החדש.

צביקה חסיד: לגבי השאלה הראשונה, לגבי נושא האכיפה – המיקוד של משטרת ישראל הוא באכיפה של מבודדים שחוזרים.

צביקה חסיד: זו המשימה העיקרית של השוטרים.

צביקה חסיד: לתוך זה גויסו 240 שוטרים זמניים שעוסקים במשימה הזאת יחד עם שוטרי השגרה.

צביקה חסיד: לגבי נתב"ג – מרחב נתב"ג תוגבר על-ידי משטרת ישראל בעוד שמונה שוטרים נוספים, שעיקר המיקוד של השוטרים בנתב"ג הוא ללוות את הטיסות שנוחתות בטרמינל 1, ולייצר שם מענה לטובת נושא של סדר ואכיפה אם אנו נדרשים, בצורה כזו או אחרת.

צביקה חסיד: לחלק השני בנתב"ג- -

זאב בנימין בגין: תוכל להסביר את המשפט האחרון?

צביקה חסיד: כל טיסה שנוחתת בנתב"ג בטרמינל 1 – אני מדבר על הטיסות האדומות - יש כוח משטרתי שנמצא שם, שנותן מענה אם נדרשים.

זאב בנימין בגין: מה המענה שהוא נותן?

צביקה חסיד: אם רשות האוכלוסין וההגירה נתקלים בתרחיש כזה או אחר שמחייב התערבות – הם נותנים שם את המענה.

זאב בנימין בגין: תוכל לתת דוגמה, משהו מוחשי מהשבועות האחרונים?

זאב בנימין בגין: איך אנחנו מונעים- - -

צביקה חסיד: לא דיברתי על התחבורה הציבורית אלא על נוחתים.

צביקה חסיד: נוחתים בטרמינל – הם נמצאים בסמוך לרשות האוכלוסייה וההגירה.

צביקה חסיד: אם נדרש מענה או סיוע לצוותים של רשות ההגירה.

זאב בנימין בגין: מתי נדרש מענה?

צביקה חסיד: נוסע שמתפרי, נוסע שלא רוצה לתת הסברים נדרשים, נוסע שצריך אכיפה ברמת של הפרת בידוד מבחינת החוק.

גלעד קריב: ניצב משנה חסיד - כל נתב"ג תוגבר בעוד שמונה תקנים, מעבר לשגרה, ואני רוצה להבין האם מה שאתה אומר הוא שהיום לא מתבצעת שום פעילות אכיפה על סוגית השימוש של חייבי בידוד בתחבורה ציבורית?

צביקה חסיד: אני מדבר על הכניסה בנתב"ג, לפני התחבורה הציבורית.

צביקה חסיד: מעבר לטרמינל 1 יש פריסה של שוטרים בטרמינל 3 שעוסקים באכיפה, נמצאים בנקודות חיכוך באזור אולם הבדיקות, היציאה החוצה עם התיוג של אנשים כדי לתת סיוע לרש"ת בתוך זה.

צביקה חסיד: מעבר לזה בנושא התחבורה הציבורית – יש שוטרים שפרוסים באזור הרצפים של הרכבת, שעושים בידוקים בודדים.

צביקה חסיד: כיום אין שום גורם – לא של המשטרה, לא של רש"ת ולא של שום גורם אחר, שעושה אכיפה ספציפית, נקודתית על כל מי שיוצא מטרמינל 1, אם הוא עולה לאוטובוס, רכבת או עולה למונית.

צביקה חסיד: כרגע זה לא קיים.

צביקה חסיד: הוא נמצא ברמה של בידוקים בודדים.

שמחה רוטמן: ומי שנכנס ועולה לתחבורה ציבורית בניגוד לחוק?

גלעד קריב: 5,000 שקל.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את נציגות משרד הבריאות, האם סדרי העדיפויות האלה הם על דעתכם?

גלעד קריב: האם הדיון הזה התקיים?

גלעד קריב: מי קובע היום את סדרי העדיפויות של פעולת האכיפה ומה מעורבות משרד הבריאות בתהליך?

גלעד קריב: אני רוצה להבין, כי הוועדה הזו לפני שבועיים נדרשה לסוגית התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: אני מזכיר שהמבודדים זה לא רק מי שחוזר ממדינות אדומות; בעצם כל ילד שחוזר מתחת לגיל 12, אזרח ישראלי, הוא ומשפחתו לא יכולים להשתמש בתחבורה ציבורית על-פי הסנקציות שקבעתם שמגבילות זכויות חוקתיות.

גלעד קריב: גם הזכות לעלות על תחבורה ציבורית היא זכות חוקתית – חופש התנועה.

גלעד קריב: אם הילד מחלים.

גלעד קריב: האם משרד הבריאות היה שותף בקביעת סדרי העדיפויות?

גלעד קריב: והאם אני מבין מכך שמשרד הבריאות לא מאוד מוטרד מסוגית החזרה של חייבי הבידוד מנתב"ג הביתה?

טל וינר שילה: אדגיש – משרד הבריאות כמובן אינו גורם אכיפה.

טל וינר שילה: אין לנו פקחים, ולכן זה משהו שאנו מבקשים מהמשטרה לעשות בדיונים השונים.

טל וינר שילה: כמובן יש פגישות משותפות, דיונים משותפים במל"ל ובפורומים שונים, ומדגישים את החשיבות.

גלעד קריב: אני רוצה להבין, איפה מתקיים המהלך הזה שבו משרד הבריאות שאחראי על התחום הבריאותי, פוגש את גורמי האכיפה ואומר: הנה סדרי העדיפויות - לדעתנו מי שמגדיר סדרי עדיפויות של אכיפה זה משטרת ישראל, אבל הנה לדעתנו צעדי האכיפה הנדרשים והנה החורים שאנו מאתרים, ובאיזו תדירות הישיבה הזאת מתקיימת – איפה היא מתקיימת ובאיזו תדירות.

אילנה גנס: זה בהחלט קיים לגבי אכיפת חבי בידוד.

אילנה גנס: לכן מינהלת האכיפה יצרה מדרג של סדרי עדיפויות, כאשר בסדר העדיפויות העליון, 5, מבחינתם מדורגים חוזרי חו"ל בעדיפות הכי גבוהה לאכיפה של בידוד בית, מרגע שמגיעים הביתה.

גלעד קריב: ומה קורה עד שמגיעים הביתה?

גלעד קריב: אם תאמרו לי שמשרד הבריאות לא מוטרד מזה מאוד – זה בסדר, כי אתם גורמי המקצוע.

גלעד קריב: רק שהדברים יהיו שקופים.

אילנה גנס: אנו בהחלט מוטרדים וכרגע מתקיים שיח בכלל לגבי הסדרה של כל סוגית האכיפה בהובלת מל"ל.

גלעד קריב: סליחה שאני מתעקש על תשובות יותר ברורות.

גלעד קריב: אני רוצה לדעת מה הפורום שבו מתקיים הדיון.

גלעד קריב: אני יודע ששר הבריאות – כיוון שהתקנות אומרות שהמדיניות תיקבע בהתייעצות, אני רוצה לפרוט את הביטוי התייעצות.

גלעד קריב: אני רוצה להבין, האם יש פורום מוגדר שבו הדברים נדונים ובאיזו תדירות הוא מתכנס.

גלעד קריב: האם מוגדר כיום במדיניות שני המשרדים – הבריאות והבט"פ על דעת המל"ל – שלא ברור לי בדיוק מה תפקידו, אבל זה נברר שבוע הבא, או אין, שזה גן מותר, כי זה בדיוק התפקיד של פיקוח פרלמנטרי - לא לחשוף.

טל וינר שילה: יש דיונים.

טל וינר שילה: אני לא יודעת אם פורום קובע.

טל וינר שילה: אברר.

גלעד קריב: אז מבחינתי אין, כי לא עולה על דעתי שמטה בריאות הציבור והיועצים המשפטיים של משרד הבריאות ומשרד המשפטים לא יודעים אם יש פורום קבוע.

גלעד קריב: הייתי מצפה שפעם בשבוע יהיה מסמך רשמי של המלצות משרד הבריאות למשרד הבט"פ ולמשטרת ישראל: אלה בעינינו סדרי העדיפיות של האכיפה, ושיהיה מענה.

גלעד קריב: המצב שבו אתם אומרים שבעיני

גלעד קריב: כם יש לקונה אכיפתית מאוד בולטת מרגע היציאה מנתב"ג עד הבית, וזה דבר שנאמר כבר פעם שנייה – אמרנו אותו לפני שבועיים- - -

שמחה רוטמן: זה נאמר כבר כשנה.

שמחה רוטמן: לכן אנו פוגעים בזכות חוקתית.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: מקובל עליי שנשמע מכם שאינכם מוטרדים ברמתה המגפתית.

שמחה רוטמן: זה הם לא יכולים לומר כי הם אומרים לנו שהם עד כדי כך מוטרדים שהם כתוצאה מזה פוגעים בזכות שלי לנסוע למקום אחר.

טל וינר שילה: אנו מקבלים נתוני אכיפה, אנו רואים את הלקונות שאותן אנו מנסים לפתור.

טל וינר שילה: הדבר היחיד שאותו אנו- - - האם מדובר בפורום מוגדר וקבוע כמו הפורום שאנו קובעים מה יהיו המדינות שהיציאה אסורה אליהן – נבדוק באיפו תדירות מתקיים פורום כזה.

גלעד קריב: אשמח לקבל את התשובות האלה לא בעוד שבועיים.

גלעד קריב: חבר הנכסת בגין.

זאב בנימין בגין: משרד הבריאות, מה אומרים הנתונים שאתם מקבלים בחודש-חודשיים האחרונים?

זאב בנימין בגין: האם יש סף שמעליו אתם מרימים דגל?

זאב בנימין בגין: איך כל זה מתוכלל?

זאב בנימין בגין: אני שואל את זה דווקא בהקשר להערה של חבר הכנסת רוטמן ביחס לחוק היסוד.

זאב בנימין בגין: כי אנחנו יכולים לחוקק – אני מדבר על חוק – לחוקק גם בניגוד לחוק היסוד – למשל, אם התכלית היא ראויה.

שמחה רוטמן: אם התכלית היא ראויה – זה לא בניגוד לחוק היסוד.

זאב בנימין בגין: אפשר לחוקק משהו שהוא פוגע בזכות אחרת.

זאב בנימין בגין: אם אין אכיפה ראויה, קשה יהיה להוכיח שהתקנה היא לתכלית ראויה.

זאב בנימין בגין: כי אז שואלים: האם אין אמצעי אחר, מידתי יותר , שיביא אותנו לתוצאה אדומה?

זאב בנימין בגין: אני חושב שזה ההקשר שבו כדאי להציב את הדברים.

זאב בנימין בגין: ואז אני חוזר לשאלה – אתם מקבלים נתונים שוטפים.

זאב בנימין בגין: מתי אתם חושבים שיהיו חמורים דיים כדי לשנות משהו בתהליך האכיפה, בהצבת 12 שוטרים ולא 8?

גלעד קריב: לפי דברי משרד הבריאות הם כבר עכשיו שחושבים שיש לאכוף את התחבורה הציבורית.

טל וינר שילה: ודאי.

טל וינר שילה: המוקד שלנו הוא נושא בריאות ולא אכיפה.

טל וינר שילה: כל הפרה מסוכנת.

טל וינר שילה: התקנות נעשות בעבודה ממשלתית.

טל וינר שילה: כל התקנות – עוברות כמובן אחרי התייעצות.

גלעד קריב: כל הדברים שאת אומרת הם ברורים וידועים לנו.

גלעד קריב: כל משרד ממשלתי ותחום אחריותו - הכול בסדר.

גלעד קריב: גם לי מאוד חשוב בוועדה שאף נציג של הממשלה לא ירגיש שהוא מותקף על-ידינו.

גלעד קריב: אנו עושים מה שאנו צריכים לעשות.

גלעד קריב: זה תפקידנו.

גלעד קריב: תפקידכם – למנוע התפשטות המגפה, ותפקידנו – לבצע פיקוח פרלמנטרי, בין השאר כדי להגן על זכויות היסוד.

גלעד קריב: וגם יכול להיות שהפיקוח הפרלמנטרי לפעמים גם עוזר בדיאלוג בין משרדי הממשלה, כי צריך את הקווץ' של הכנסת.

גלעד קריב: זה בסדר.

גלעד קריב: זה נאמר בביקורת, אבל בביקורת בונה.

גלעד קריב: לפחות מבחינת ההיגיון הרצוף, מי שקובע סדרי עדיפויות של אכיפה זה הגורמים הממונים על האכיפה, אבל לא סתם התקנות וגם החוק, מדבר על היוועצות חובה סטטוטורית עם משרד הבריאות, כי משרד הבריאות הוא זה שיכול להציג את העמדה המקצועית – איפה יש סיכון של התפשטות יתר.

גלעד קריב: הרי פשיטתא שלא שוטרי משטרת ישראל אמונים על ההכרעה מה יותר מסוכן מבחינת סיכון הציבור – הסתובבות של אדם בקניון ליד ביתו כי הוא הפר את הבידוד בבית או עלייה שלו על רכבת נוסעים.

גלעד קריב: תסכימי איתי שזה לא עניינו המקצועי של המשרד לביטחון פנים.

גלעד קריב: לכן יש פה תהליך היוועצות סטטוטורי.

גלעד קריב: תהליך ההיוועצות הסטטוטורי הזה הוא חלק מהוראת חוק שפוגעת בזכויות יסוד חוקתיות.

גלעד קריב: הציפייה שלנו – להבין האם ההיוועצות הסטטוטורית הזאת היא באמת באה לידי ביטוי בנהלי היוועצות ברורים, קבועים, שוטפים שמכוחם השר לביטחון פנים והמפכ"ל אומרים: שמונה שוטרים בנתב"ג ו-240 שוטרים לאכיפת בידוד הבית זה לא האיזון הנכון.

גלעד קריב: אני צריך להוסיף עוד שמונה שוטרים לנתב"ג כי צריך לחסום את הכניסה לרכבת.

גלעד קריב: אנו אומרים לכם שהמצב שבו אתם מטילים סנקציה פלילית על אדם ולא אוכפים אותה – בעינינו הוא לא ראוי.

גלעד קריב: לשמוע כרגע ממינהלת האכיפה שכל מחויבי הבידוד, שזה לא רק אנשים שחוזרים ממדינות אדומות אלא זה כל הלא מחוסנים ולא מחלימים – כשליש מהחוזרים; אם 30% מהאוכלוסייה בישראל אז 25.

גלעד קריב: אם 30% מהאוכלוסייה בישראל נופלת בקטגוריה הזאת, אני מניח שהמספר של השבים מחו"ל שגם נופלים בקטגוריה הוא לא דרמטית שונה.

גלעד קריב: הטלתם על האנשים האלה סנקציה פלילית של 5,000 שקל על נסיעה ברכבת אבל לא אוכפים ואתה.

גלעד קריב: ומה ששמענו כרגע מניצב משנה חסיד זה שבגדול על הסנקציה הזאת אין כוח אדם משטרתי שאוכף אותה מלבד בדיקות פה ושם.

גלעד קריב: לא עומד שוטר ולא פקח של רש"ת ולא עומד אדם אחר בכניסה לרכבת ומבקש לראות.

שמחה רוטמן: לכאורה זה צריך להיות הרבה-הרבה יותר פשוט, כי האנשים שיורדים מהמטוס – יש לנו כמה מקומות שבהם עומד עובד מדינה שמתשאל אותם: אחד – ביקורת דרכונים.

שמחה רוטמן: שתיים – האיש של המכס.

שמחה רוטמן: כמו שאתה שואל אדם אם הוא ארז לבד, אם מישהו נתן לו משהו להעביר.

גלעד קריב: דיברנו על זה בדיון הקודם.

אורי מקלב: לא קיבלנו תשובה איזה תהליך נעשה בכניסה לארץ מבחינת תשאול האנשים – איך אתה הולך לעשות את הבידוד?

אורי מקלב: איך אתה מגיע למקום הבידוד?

אורי מקלב: זה הדבר שהכי קל מבחינת אמצעים.

שמחה רוטמן: תסמיכו את פקח הגבול בטרמינל 1 לשאול עוד שאלה אחת:

שמחה רוטמן: איפה אתה הולך להיות בידוד?

טל וינר שילה: - - -

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: הדבר הכי קל מבחינתנו על בקרה ופיקוח והכוונה זה בתהליך שהוא מגיע לארץ ואנו שואלים אותו את השאלות ומתרשמים מה הוא הולך לעשות.

אורי מקלב: היה מפכ"ל שלימד אותנו הרבה כאן בוועדה – מניעה מצבית, דהיינו למנוע מראש.

אורי מקלב: מפקד מקום.

אורי מקלב: אתה רואה מישהו רוצה להיכנס לרכב.

אורי מקלב: משטרת ישראל נותנת לו להיכנס, ואז עוצרת אותו, לפני שהוא נכנס לרכב.

אורי מקלב: אני שואל אותו שאלה: אתה יודע שזה אסור?

אורי מקלב: אל תעשה את זה.

אורי מקלב: זו תפיסה שאנו לא רואים במערכת אך שואפים אליה.

אורי מקלב: יש מניעה מצבית, יש ממש לפניך, שאתה יכול לעשות את זה בצורה הרבה יותר יעילה, ואתה במנגנון שאדם שאין לו תשובות לדברים האלה – אתה הולך למנוע את זה ממנו.

אורי מקלב: זה דבר אחד.

אורי מקלב: דבר שני, אחזיר אותנו לדיון עצמו – אנו רואים כאן הרבה, ושמענו, מבחינת חופש האדם, המניעה לצאת מהארץ, אבל ראינו שהסיבה שאנו מונעים זה כי אנו לא יכולים – ואלה דברם שנאמרו על-ידי עובדי הממשלה, שאנו לא יכולים להשתלט ולראות את הבידוד.

אורי מקלב: מה שחלם עשו בגשר שנפגם, בנו בית חולים מתחת לגשר במקום לתקן את הגשר.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לשים את כל המהלכים שלנו בנושא של איך אנחנו עוברים לכך ומגיעים למצב שהבידוד יישמר.

אורי מקלב: יש ספר של מי שכיום ראש הממשלה – אנו יודים שצריך תשובות מהירות, אם הבידוד יהיה קצר יותר זה יכול להכניס למוטיבציה חיובית אנשים, הסברה ואכיפה יעילה.

אורי מקלב: אני שואל פרקטית, בתקנות עצמן, אדוני היושב-ראש, מה דינם של כל הכרטיסים שנקנו לפני חודשיים, לפני שלושה, לפני שבוע וחודש?

אורי מקלב: אדם לא יודע מה התקנות.

אורי מקלב: יש רבים מהנוסעים – מה עושים איתם?

אורי מקלב: אין הצבעות, ככה שאני מבין שלא משנה מספר הנמצאים פה.

גלעד קריב: נראה.

אורי מקלב: באופן טבעי האופוזיציה נמצאת פה.

גלעד קריב: טוב שכך.

שמחה רוטמן: יש תשובה לשאלה מה קורה עם מי שקנה כרטיס?

טל וינר שילה: היה גם דיון ביום חמישי במל"ל על הנושא הזה.

טל וינר שילה: בהנחה שלא ניתן לאכוף הכול, למקד את האכיפה לחוזרי חו"ל עם סיכון להדבקה מוגברת- - -

גלעד קריב: אם תאמרי לי שחוזרי חו"ל מעניינים אתכם מרגע שהם פותחים את הדלת של הבית.

טל וינר שילה: מבחינתנו גם תחבורה ציבורית אבל לוודא שחוזרי חו"ל מגיעים לביתם.

צביקה חסיד: תחבורה ציבורית לא עלתה בדיון ביום חמישי, לא ספציפית.

צביקה חסיד: מבחינת המל"ל ההתמקדות היא של המשטרה בהמשך למבודדים שחוזרים מחו"ל.

צביקה חסיד: נושא נתב"ג הוא לא רק של המשטרה אלא של הרבה מאוד גופים.

צביקה חסיד: יש שם גם של פקחי האוכלוסייה וההגירה שמוסמכים לאכוף – קיבלו את ההסמכה, יש להם כל האמצעים.

צביקה חסיד: היחידים היום גם בנתב"ג שעושים אכיפה של מבודדים זה משטרת ישראל.

אורי מקלב: גם לא קיבלנו תשובה, האם יש מנגנון שמכוון את האנשים בנושא הבידודים.

אורי מקלב: אנשים מגיעים לארץ – מה נעשה, אם הוא נמצא בבידוד או לא?

אורי מקלב: תחבורה ציבורית – אם נשאל אותו איך הוא מגיע הביתה – נדע, לא צריך לרוץ אחרי אנשים ברכבת.

אורי מקלב: אנו רואים ילד – שואלים אותו.

אורי מקלב: גם לא קיבלנו תשובה על כל הכרטיסים שנקנו מראש.

שמחה רוטמן: אדם קנה כרטיס, אמור לעלות על מטוס היום ב-02:220.

שמחה רוטמן: קנה את הכרטיס לפני שבועיים.

שמחה רוטמן: התקנות נכנסות לתוקף ב-12:00 – חטף קנס של 5,000 שקל.

אורי מקלב: דבר אחרון - אנו מדברים על זה שמהבידוד הביטחוני – גם שם סוג של מנגנון.

אורי מקלב: אנחנו אומרים לאנשים: אתה רוצה לצאת – אולי הוא לא יודע?

אורי מקלב: אולי קנה כרטיסים קודם?

אורי מקלב: יש מדינות באמת יכול להיות שהיה כאן.

אורי מקלב: איך אנחנו אומרים: אתה יודע שאסור לך למדינות האלה?

אורי מקלב: יש פה שר לביטחון פנים קודם.

אורי מקלב: אתם עושים תקנות, חוקים, וזה הולך הרבה יותר – כשאתה אומר:

אורי מקלב: קנסות באוטובוס – אם רצה לנסוע בלי כרטיס – אדם שרק רוצה לשאול את הפקח – אם כבר מקבל את הפקח – רק שאל, רק בירר, לא התכוון לשום דבר.

אורי מקלב: זאת המציאות.

אורי מקלב: לוקחים את זה הרבה יותר בצורה מחמירה.

אורי מקלב: אני נפגש עם האזרחים, איפה הפרשנות של החוק – הרבה יותר רחב.

אורי מקלב: אנשים, במיוחד שאנחנו עושים תקנות מתחלפות, לא ברורות, שאנשים לא יודעים מה איתם - זו לא האכיפה שהיתה קודם.

אורי מקלב: כל שבת אני שומע בסוף השבוע את האזרחים, את הבלבול, שלא יודעים מה אנחנו רוצים מהם.

אורי מקלב: לכן צריך מנגנון של אזהרה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: בבקשה.

זאב בנימין בגין: בעקבות מה ששמענו על הדיון בשבוע שעבר – את סדר-היום במל"ל קובע ראש מל"ל.

זאב בנימין בגין: מתי משרד הבריאות ביקש לאחרונה ממל"ל להעלות את הנושא של תחבורה ציבורית בנתב"ג לסדר-היום ואף לראש סדר-היום?

זאב בנימין בגין: אתם מבקשים?

זאב בנימין בגין: אתם לא נענים?

זאב בנימין בגין: מתי זה עלה לסדר-היום או מי ידאג שהנושא יגיע לסדר-היום בדיונים המתכללים במל"ל?

זאב בנימין בגין: זו תכלית הדיונים – לתכלל את המאמץ.

זאב בנימין בגין: זה עניין פקידותי – לא משפטי.

גלעד קריב: יש לזה התייחסות?

אילנה גנס: יש היום דיון נוסף, אבל בלי קשר, מבחינתנו לאכיפה יש המון אספקטים – יש אכיפה של חבי בידוד, יש אכיפה של הגבלת יציאה, יש אכיפה שמתייחסת לנושאים כמו חובת ביצוע בדיקה שאנו מנסים לקדם שתחייב גם חוזרי חו"ל ביום התשיעי לבצע בדיקה.

אמיר אוחנה: על כל זאת לא שאל חבר הכנסת בגין עד כמה שהבנתי את שאלתו.

אילנה גנס: לכן כולם זה אמצעים משלימים שמטרתם לצמצם הרחבה של תחלואה והדבקה נוספת.

אילנה גנס: חד-משמעית נגדיר סדר עדיפויות מבחינתנו, מבחינת בריאות הציבור.

אמיר אוחנה: אנחנו רוצים לקבל תשובה.

גלעד קריב: שמענו.

גלעד קריב: נסכם.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על הנושא הזה כבר שעה.

אמיר אוחנה: הבנתי.

אמיר אוחנה: קיבלתם תשובות?

גלעד קריב: חבר הכנסת אוחנה, נקדם את הדיון לסופו, נסכם את הדיון, ונאמר לממשלה מה אנו מצפים לשמוע ממנה.

גלעד קריב: ניצב משנה חסיד, עוד הערות סיום?

צביקה חסיד: עד כאן.

גלעד קריב: אבקש את ההתייחסות של נציגי רשות האוכלוסין וההגירה.

גלעד קריב: נמצאת אתנו היועצת המשפטית, עירית ויסבלום, גם ערן זהבי וגם אמנון שמואלי.

גלעד קריב: אני מבקש נציג אחד שיתייחס לסוגיות שעלו פה.

גלעד קריב: נקבל גם תשובה לגבי ביטול הנסיעה על-ידי נוסעים.

גלעד קריב: בבקשה.

אמנון שמואלי: בוקר טוב.

אמנון שמואלי: אני רוצה להסביר את התהליך בנתב"ג.

אמנון שמואלי: אתייחס למה שעושים במסלול הנוסע היוצא.

גלעד קריב: סליחה, שמענו סקירה לגבי מה נעשה בשני המסלולים.

גלעד קריב: נכון לרגע זה, הוועדה הציבה כמה שאלות.

גלעד קריב: אנו כרגע מתמקדים, והוועדה מבקשת להבין, והעלתה שאלות לגבי – מר שמואלי דיבר בדיון הקודם והציג את המסלול ואת היציאה.

גלעד קריב: אנחנו מבקשים להבין מה המעורבות של רשות האוכלוסייה וההגירה בכל מה שקשור בסוגיה של חייבי בידוד עם שובם לארץ.

גלעד קריב: זו הנקודה שאנו מתמקדים בה.

גלעד קריב: אם יש תוספות – יותר מאוחר.

אמנון שמואלי: לא מעניינת אתכם היציאה למדינות ברמת סיכון גבוה, כי יש תקנות ויש אכיפה מוחלטת, של כל היוצאים למדינות האסורות, כולל חובה למלא תצהיר לפני שהם בכלל עולים לצ'ק אין.

אמנון שמואלי: יש אכיפה.

אמנון שמואלי: אנו נמצאים בשערי העלייה למטוס ומורידים את כל אלה שאסור להם לטוס למדינות האלה.

אמנון שמואלי: יש אכיפה גם במסלול הנוסע היוצא, יש אכיפה בנושא של חייבי בידוד שמגיעים לשדה התעופה ורוצים לצאת את הארץ – יש אכיפה שלנו.

אמנון שמואלי: את כולם אנחנו מאתרים ומעבירים למשטרה.

שמחה רוטמן: כמה הורדתם?

אמנון שמואלי: 150 איש בשבוע האחרון.

גלעד קריב: האם מציגים לכם את האישור של ועדת החריגים?

אמנון שמואלי: ודאי.

אמנון שמואלי: אף אחד לא עולה למטוס ללא אישור של ועדת חריגה.

אמנון שמואלי: חברות התעופה אוכפות את התקנות.

גלעד קריב: כלומר אין היום יציאת אנשים שאין להם אישור ועדת חריגים.

אמנון שמואלי: נכון.

אמנון שמואלי: אלא אם כן אותו אדם מערים, ומצהיר שהוא לא נוסע למדינה כזו, ונוסע למדינה אחרת, ומשם חוצה את הגבול.

אמנון שמואלי: הוא חתם על טופס של התחייבות לא להיכנס למדינה האסורה.

אמנון שמואלי: זה לגבי היציאה.

אמנון שמואלי: לגבי הכניסה, הטיסות מהמדינות האלה נוחתות בטרמינל 1.

אמנון שמואלי: כל אחד ואחד, אנו גם מוודאים שמילא את טופס הבידוד.

אמנון שמואלי: אם לא, אנו ממלאים לו את טופס הבידוד.

אמנון שמואלי: אנחנו אומרים לו שנכנס ל-14 יום בידוד ואסור לו לצאת ולנסוע בתחבורה ציבורית.

אמנון שמואלי: אם יש בעיות, יש שם השוטרים שהם מסייעים לנו בנושא הזה.

אמנון שמואלי: לגבי החזרה ממדינות אלה – אנו בודקים האם חזר לפני התקנה.

אמנון שמואלי: התקנה נכנסה רק ב-29 ביוני.

אמנון שמואלי: אם יצא לפני – אין סנקציה, אבל אם ייצא ויצא אחרי למדינה האסורה ללא אישור ועדת חריגים, אנו מבקשים להפעיל את הסנקציה.

אמנון שמואלי: עד כה לא נתקלנו באנשים האלה.

גלעד קריב: כל סוגית העלייה של האדם על התחבורה הציבורית היא כמובן לא בתחום אחריותכם.

גלעד קריב: אתם לא נמצאים שם.

אמנון שמואלי: נכון.

אמנון שמואלי: אנו מפקחים על כל הטרמינל מההתחלה עד הסוף באפיסת כוחות אפילו.

אמנון שמואלי: אנו מקיימים כל מה שנקבע.

אמנון שמואלי: כל התקנות שיש, נאכפות על-ידינו.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: יש אתנו עוד שני גורמים שחשוב לתת להם את זכות ההתייחסות – נמצאת אתנו רננה שחר, היועצת המשפטית של רשות התעופה האזרחית.

גלעד קריב: ביקשת להתייחס לשאלה של חבר הכנסת מקלב לגבי כרטיסי נסיעה שנקנו מראש.

רננה שחר: בוקר טוב.

רננה שחר: אנחנו מכירים – הקורונה אתנו מבחינת התעופה מסוף דצמבר 2019, והעניין שמגבלות משתנות מעת לעת בין בישראל, בין במדינות אחרות, זה דבר שלצערנו הרב שגרה בתעופה בשנה וחצי האחרונות.

רננה שחר: נכון להיום, חברות התעופה מציעות לנוסעים אפשרות של ביטול ברגע האחרון, כלומר יש הסברים כבר ברגע רכישת הכרטיס – הנוסע יכול להוסיף מספר די קטן של דולרים כדי שאפשר יהיה לבטל ברגע האחרון בגלל חוסר הוודאות שקיימת בענף התעופה הבין-לאומית בשנה וחצי.

רננה שחר: שורה תחתונה – אם חברת התעופה לא ביטלה את הטיסה – כמובן היא לא מחויבת להחזיר את מחיר הכרטיס.

אורי מקלב: על אף שאסור לו לצאת למדינה הזאת.

אורי מקלב: בעצם אין מנגנון.

אורי מקלב: פעם קודמת כן היה.

גלעד קריב: כרגע אין מנגנון.

אורי מקלב: ב-2020 היה מנגנון.

רננה שחר: המנגנון הוא שהנוסע צריך להחליט כמה הוא משלם על הסיכון של לנסוע בעת הזאת בתעופה אזרחית.

רננה שחר: אם אדם קנה כרטיס ללא יכולת לבטל לקראת הנסיעה בלי לשלם את הכסף, הוא לקח את הסיכון בעת שקנה את הכרטיס, שלא יוכל לבטלו.

שמחה רוטמן: לאדם שהיה ברשימה המותרת?

שמחה רוטמן: הוא הסתמך על הזכות החוקתית שלו.

רננה שחר: זה בכלל לא עניין כזה.

רננה שחר: כולנו מכירים את זה.

רננה שחר: מרבית כרטיסי הטיסה נקנים שבועות וחודשים מראש במציאות שהיא על פניו עם הרבה מאוד שינויים בתחום הרגולציה.

גלעד קריב: עו"ד שחר, זו סוגיה – כל הכבוד.

גלעד קריב: המדינה מחליטה, שאדם לא יכול לצאת למדינה זרה.

גלעד קריב: אדם רכש את הכרטיס בתקופה שהיה מותר.

גלעד קריב: יש לתת על זה את הדעת.

גלעד קריב: זה לא במסגרת הדיון פה.

גלעד קריב: זו תשובה בלתי אפשרית.

אורי מקלב: יש עשרות אלפים שקנו כרטיסים עם הילדים בזמן שנראה שהיה מותר.

שמחה רוטמן: שתהיה פה התחייבות, שיעשו ועדת חריגים בנתב"ג, שאם אדם קנה את הכרטיס קודם, שהוא עכשיו עולה.

שמחה רוטמן: שלא בשעה 12:00 זה נכנס, וב-01:00 בלילה אדם מקבל 5,000 שקל.

שמחה רוטמן: אני לא מבין את זה.

גלעד קריב: לא את כל התשובות נשיג היום אבל נסמן את השאלות שדורשות התייחסות.

טל וינר שילה: לעניין הזה אציין שמשרד הבריאות מפרסם אזהרות מסע ברמות שונות.

גלעד קריב: עם כל הכבוד – המדינה לא תפקידה לכוון את האדם, איפה לרכוש פוליסת ביטוח פרטית.

גלעד קריב: כשעובד לא מגיע לעבודה בזמן הקורונה, מוצאים הסדר שיקבל שכר.

גלעד קריב: אז אם אדם קנה כרטיסים בתקופה שהיה מותר, צריך לחשוב על הנקודה הזאת.

גלעד קריב: אם היה איסור טיסה, והיא לא היתה יוצאת, היה מקבל שיפוי.

גלעד קריב: יש לחשוב על הסוגיה הזאת ולראות מה עושים, אבל זו סוגיה שמונחת לפתחו של משרד התחבורה.

גלעד קריב: הוא הרגולטור של הנושא הזה.

גלעד קריב: הם לא נמצאים פה.

גלעד קריב: אחד היתרונות בתופעה המצערת, שכל שבועיים אנו נדרשים שוב לתקנות האלה.

גלעד קריב: אנו מציפים פה בעיות שיש לתת עליהן את הדעת, ונראה איך לתת על זה תשובה, ונזמן פעם הבאה את נציג משרד התחבורה וננסה לברר בתקופה הזו מה עושים עם האנשים שנתקלים בבעיה הזו.

גלעד קריב: אי-אפשר להותיר אנשים שהוציאו מכיסם וכרגע המדינה מטילה מגבלה על הזכות החוקתית שלהם גם כאמצעי למנוע.

שמחה רוטמן: זה לא בדיוק כך כי אנו מוסיפים את עניין הניסיון.

שמחה רוטמן: יש לנו אינטרס בריאותי למנוע.

שמחה רוטמן: לא קניתי את זה, אבל נניח שקניתי את העניין שיש לנו אינטרס בריאותי למנוע יציאה – לא קניתי את זה.

שמחה רוטמן: עד כה אדם קנה את הכרטיס בתום לב שזה מותר.

שמחה רוטמן: הגיע לשדה, גילה שהוסיפו מדינה, בהתראה של 24 שעות, 48 שעות.

שמחה רוטמן: תפסו אותו בדרך, בבידוק, במטוס, הורידו אותו.

שמחה רוטמן: לא חטף קנס.

שמחה רוטמן: כעת אנו נותנים קנס של 5,000 שקל.

שמחה רוטמן: אז אם האינטרס שלכם בריאותי – תמנעו.

שמחה רוטמן: 5,000 שקל אני לא מוכן שהוא יחטוף – על הניסיון.

שמחה רוטמן: זו אמירה מאוד קשה.

גלעד קריב: דעתנו שונה.

גלעד קריב: יש פה שתי סוגיות שונות.

גלעד קריב: המדינה קבעה סנקציה פלילית על יציאה וגם על ניסיון ליציאה.

גלעד קריב: צריך למצוא פיצוי לסוגית הכרטיס.

שמחה רוטמן: כאשר אדם בתום לב רכש את הכרטיס – בסדר גמור.

גלעד קריב: אז מותר שינסה לעבור על החוק?

שמחה רוטמן: בדרך כלל כשאדם קונה כרטיס, מישהו מזהיר אותו, סוכן נסיעות, הצ'ק אין.

שושי סומך: היום חלה עליו חובה 24 שעות לפני הטיסה למלא הצהרה, לאן הוא נוסע.

שושי סומך: יש שם המדינות האסורות כרגע.

גלעד קריב: עולות פה הרבה מאוד סוגיות שנבקש עליהן תשובות.

גלעד קריב: פרופ' דוידוביץ, יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור – התייחסות שלך לסוגיות שעלו כאן.

גלעד קריב: אנא בקצרה.

גלעד קריב: הדיונים האלה, ככל שאנו צוללים יותר פנימה – עולות סוגיות, וזה בסדר גמור.

גלעד קריב: בבקשה.

נדב דוידוביץ': קודם כל אני רוצה לברך אותך – זה דיון ראשון שלי שאתה יו"ר הוועדה.

נדב דוידוביץ': ברכות.

נדב דוידוביץ': אנו שמחים שאדם כמוך אמון על הוועדה.

נדב דוידוביץ': מטה בריאות הציבור לאורך כל תקופת הקורונה עקב בחשש רב אחרי הנושא של פגיעה בזכויות שונות.

נדב דוידוביץ': לכן הדיונים כאן הם סופר חשובים – כמובן מתוך שמירה על בריאות הציבור.

נדב דוידוביץ': שני דברים קצרים שלדעתי חייבים לקחת אותם בחשבון: אחד, מדינת ישראל חתומה על תקנות הבריאות הבין-לאומיות.

נדב דוידוביץ': הייתי במשרד הבריאות ב-2007 בתוך צוות שעשה אלפי שעות עבודה.

נדב דוידוביץ': המון דברים שנידונים כאן נדונו כבר בעבר, והרבה מזה קצת נשכח.

נדב דוידוביץ': אני מאוד ממליץ להזמין את שמואל רביקוביץ' שהיה ראש אגף לשעת חירום שכל החומרים שמורים אצלו.

נדב דוידוביץ': אנו צריכים לתקן את הדברים בדרך המלך.

נדב דוידוביץ': הדבר השני – בנוסף לתקנות הבריאות הבין-לאומיות, מונה פרויקטור ואני חושב חייבים להזמין אותו.

נדב דוידוביץ': בצדק אמרתם שמשרד הבריאות לא יכול להיות אחראי על האכיפה – הוא יכול לתת דירקטיבה, אבל צריך אינטגרטור, אני חושב שמטעם משרד ראש הממשלה זה נכון, כי הוא יכול לעשות את האינטגרציה בין הדברים.

נדב דוידוביץ': כמובן, בהנחיית משרד הבריאות כגורם מקצועי.

נדב דוידוביץ': שני הדברים האלה מאוד יסייעו.

נדב דוידוביץ': צריך לעבוד לפי תקנות הבריאות הבין-לאומיות ולחוקק את זה בחוק בצורה מבוססת.

נדב דוידוביץ': תודה.

אורי מקלב: זו שאלה שבאמת יש לשאול - האם הוא באמת נמצא בתפקיד?

אורי מקלב: באופן מעשי לא שמענו שהוא נמצא.

אורי מקלב: מתוך ניסיון שהיה לי בוועדת החריגים מטעם משרד התחבורה לתקופה קצרה, אני חושב שזה ניסיון שנכון לממשו גם עכשיו.

אורי מקלב: יש לדעת להסתכל על הדברים, כי אנשים שיוצאים למדינות האלה לא תמיד אנשים שבאים רק לתייר.

אורי מקלב: לפעמים המשפחה שלהם, העסקים שלהם.

אורי מקלב: המניע שלנו – לצאת למקומות האלה, יכול לגרום לגרום להם נזק גדול מאוד של קריסת עסקים, השקעות.

אורי מקלב: הוא חייב להופיע שם.

אורי מקלב: לא רק – אנחנו חושבים שאנשים רק עושים טיול עם הילדים.

אורי מקלב: זה הרבה מעבר לכך.

אורי מקלב: יצרנו מנגנון שאם זה לתקופה מסוימת, למשל אדם מתחייב שחודשיים לא חוזר, גם למדינה אדומה – בתקנות יש הסתייגות אם הוא הולך לגור שם, אם הוא מביא הוכחות.

אורי מקלב: פרסמנו לפני פסח, מי שהתחייב שחוזר רק אחרי חודש, בדקנו את זה, וגם היתה אכיפה על זה - ולא נתנו לו לצאת.

אורי מקלב: היום אני לא נותן לאדם לצאת, מחשש שחוזר מהר.

אורי מקלב: ככל שהחשש הזה – גם שם יכול להיות שכבר לא תהיה מדינה אדומה - פרק זמן שמספיק ארוך ונותן את האפשרות שאני לא מונע ממך לצאת.

אורי מקלב: אתה יכול להישאר שם.

אורי מקלב: לא אתן לך לחזור יותר מוקדם.

אורי מקלב: לא לתת לצאת בצורה הזאת, אם הוא מתחייב שהרבה זמן לא יהיה פה – זה גם צורה מאוד פוגענית וקשה שאנחנו מונעים את זה.

אורי מקלב: עשינו את הפרקטיקה הזאת כהחלטה של ועדת חריגים בקבינט הקורונה, כדי להתגבר על קשיים שלנו על הבעיות שיש לנו.

אורי מקלב: בואו נעשה את זה גם עכשיו – המדינות האלה, אם אדם יוצא לפרק זמן ארוך – אנחנו לא מונעים ממנו לצאת.

גלעד קריב: האם היום זה שיקול בוועדת חריגים – משך הזמן שאדם יוצא?

אורי מקלב: בדקתי את זה.

אורי מקלב: פרק זמן שהוא סביר וארוך, צריך לאפשר לו את זה.

אמיר אוחנה: שאלה ליושב-ראש – בפרק הזמן הקצר שאני כאן

אמיר אוחנה: נדון רק העניין של יציאה לחו"ל וכו'.

אמיר אוחנה: האם גם הנושא של השבים מחו"ל ובפרט בתחום מחייבי הבידוד, גם הוא לדיון היום?

גלעד קריב: פה יש לעשות הבחנה – כל סוגית חובת הבידוד היא במערכת התקנות לפי פקודת בריאות העם והיא נמצאת בפיקוח הוועדה האחות שלנו, לכשתקום, אבל הנושא כן עלה במובן הזה ששמענו מהמשטרה שהמוקד של העיסוק שלהם הוא אכיפת חובת הבידוד בבתים.

גלעד קריב: אנחנו העלינו פה את התהייה האן באמת זה הדגש למשטרה, איך ייתכן שהנושא של ההגעה מנתב"ג או בכלל מנמלי הכניסה לישראל – זה בעיקר נתב"ג אבל יש עוד נמל תעופה וגם מעברי גבול יבשתיים וגם ימיים.

גלעד קריב: כלומר כל הסוגיה מה קורה מרגע ההגעה לגבול הארץ עד ההגעה למקום הבידוד – התחושה שלנו, שהנושא הזה פרוץ לחלוטין.

גלעד קריב: תודה על התשובה הישירה ממשטרת ישראל – שתי אמירות: אל"ף, שאין להם היום תקנים בנתב"ג לעסוק בעניין הזה, ושמענו מרשות האוכלוסין – לא ציפינו שאנשיהם יעמדו בכניסה לטרמינל הרכבת, וגם אני חושב ששמענו שלפחות בדיון שהיה במל"ל ביום חמישי האחרון הנושא הזה של הגעה למקום הבידוד לא הוגדר כעדיפות.

אמיר אוחנה: תרשה לי לשתף אותך כשר בט"פ לשעבר שכל מקום שבו באים בדרישה למשטאה היא מייד משיבה: כן, אבל תקנים.

אמיר אוחנה: גם בהקשר של ביקורי המבודדים מחו"ל המשטרה באה בדרישה הזאת, ונתנו להם 150 שמ"זים – שוטרים במינוי זמני ו-2.5 מיליון שקלים, למיטב זיכרוני, כדי שיוכלו לשכור רכב, בתמורה להתחייבות שהם יבצעו 4,000 ביקורים פיזיים ביום.

אמיר אוחנה: השאלה אם זה מבוצע.

צביקה חסיד: ביום קרוב ל-4,000, זה מחולק פר מחוזות.

צביקה חסיד: קרוב ל-4,000 ביקורים פרונטליים.

צביקה חסיד: מעבר לפרונטליים יש טלפוני – מתקשרים לאדם כדי ליצור עוד אפקט.

צביקה חסיד: כל מבודד – יש תעדוף - שניים-שלושה- - -

גלעד קריב: חבר הכנסת אוחנה, דנו כשלא היית פה – אנו מתכוונים לקיים ביום שלישי הבא ישיבת מעקב שנפרדת מהאישור של התקנות על סוגית האכיפה ומינהלת האכיפה.

גלעד קריב: כמובן אנו מצפים לקבל שם את כל הנתונים על מה עושה המינהלת.

גלעד קריב: אשמח שכשר הבט"פ לשעבר תהיה בדיון – ודאי אצלך יש הרבה ידע על המדיניות.

גלעד קריב: דבר אחד מוסכם על כולנו – כרגע אנו מאתרים לקונה או מחדל בפרק זמן מסוים של האכיפה.

גלעד קריב: אם משרד הבריאות היה אומר לנו: זה מבחינתנו פחות קריטי; יותר קריטי שהאדם בשבועיים האלה לא יסתובב בקניונים וכו' – אפשר היה לחיות עם זה.

גלעד קריב: כיוון שזה לא מה שאנו שומעים ממשרד הבריאות, ובאותה נשימה משרד הבריאות מבקש מאתנו להמשיך להטיל מגבלות על זכויות חוקתיות – פה יש בעיה.

גלעד קריב: הבעיה הזאת תצטרך להיפתר.

אורי מקלב: חבר הכנסת אוחנה – כל מה שאנו יושבים פה, ודנים בתקנות על איסור יציאה - בגלל שבכניסה אנו לא יכולים לאכוף את זה.

אמיר אוחנה: כלומר יש קשר.

אורי מקלב: קשר מאוד חזק.

אורי מקלב: אם היינו יודעים שהבידוד הוא בסדר, תחבורה ציבורית - אדם רוצה לצאת.

אורי מקלב: מה אני אחראי?

גלעד קריב: נכון, אבל אל"ף, יש להבין- - -

אורי מקלב: לכן בנו בית חולים במקום לתקן את הגשר.

גלעד קריב: אני מבקש לסכם.

גלעד קריב: נצביע בהמשך היום עד השעה 14:00.

שמחה רוטמן: אתה מבין שההתנגדות פה היא עניינית.

גלעד קריב: לא שמעת ממני ביקורת.

גלעד קריב: אנו שותפים לביקורת ואני שמח שיחד אתכם ללא קווי מתאר של אופוזיציה וקואליציה בשתי הישיבות האחרונות אנו מגבירים את הפיקוח הפרלמנטרי שלנו על הסוגיה הזאת, ונמשיך לעשות זאת ביחד, ופה קואליציה ואופוזיציה כאחד.

גלעד קריב: כיוון שמדובר בתקנות ולא בהצעת חוק, ויש פה גם סוגית לוחות הזמנים, אנו בעיניי השגנו הישג חשוב, שהממשלה, בניגוד לדרכה בחודשים האחרונים, עמדה בלוחות הזמנים כדי להביא את התקנות לפני כניסתן האוטומטית לתוקף.

גלעד קריב: כרגע חוק הקורונה לצערנו בנוי כך שאם עד 14:00 לא נפסול את התקנות, הן תיכנסנה באופן אוטומטי.

גלעד קריב: זה המצב.

גלעד קריב: יפורסמו.

גלעד קריב: אני שמח שהממשלה הקשיבה לדרישתנו ותעשה הכול כדי לעשות את זה בהמשך, להביא את התקנות לפני.

גלעד קריב: כיוון שמדובר בתקנות ולא בחוק, אנו לא יכולים להוסיף הסתייגות כזו או אחרת.

גלעד קריב: אני חושב שעלינו כאן על כמה נקודות.

אורי מקלב: אם היה לך כאן רוב?

גלעד קריב: יהיה בהמשך היום.

גלעד קריב: ההמלצה שלי היא לאשר את התקנות עם הערות הבאות לתשומת לב הממשלה ועם אמירה שלנו שאנו אם לא נקבל על הדברים האלה תשובות, יקשה עלינו להאריך את תוקף התקנות האלה.

אמיר אוחנה: זה מרגיש כמו תושבי אביתר – ככל הניתן, במידת האפשר.

אמיר אוחנה: נבקש התייעצות.

גלעד קריב: זה בסדר, אתן לכם היוועצות, אבל אומר אילו דברים העלינו כאן שמטרידים אותנו, ונמשיך לטפל בהם.

גלעד קריב: אני גם מתכוון להוציא אמירה בעקבות הדיון הזה לשרים הנוגעים בדבר.

גלעד קריב: יש פה אמירה אחת כללית – שאנו מוטרדים מהפגיעה בזכות חוקתית, שהתחושה שהלכו על הפגיעה בזכות החוקתית הזאת כי זה הפתרון היותר קל.

גלעד קריב: אנו מוטרדים מהעובדה שמדינת ישראל ככל הידוע לנו, לפי הנתונים שלכם, היא היחידה בעולם שמטילה מגבלה מסוג זה כאשר היא אחת מהמדינות היחידות בעולם לפי בדיקתו של חבר הכנסת רוטמן שהעניקה מעמד חוקתי לזכות לצאת מהמדינה.

גלעד קריב: לכן הציפייה הראשונה- -

אמיר אוחנה: גם אחת המדינות המחוסנות בעולם.

גלעד קריב: בדיוק.

גלעד קריב: דיברנו על זה.

גלעד קריב: הציפייה הראשונה שלנו היא שיתקיים דיון רציני בנתונים הקיימים היום, האם הפגיעה בזכות החוקתית הזו נדרשת, או ניתן להפעיל מודלים אחרים שיותר הולמים את המטרה שאתם מבקשים להשיג, שקשורה במי נכנס ולא במי יוצא.

גלעד קריב: אני מכוון לייחוד למשרד המשפטים – נבקש התייחסות שלכם בפגישה הבאה, בכל מקרה - לא משנה אם נאשר או לא נאשר והתקנות תיכנסנה באופן אוטומטי.

גלעד קריב: נבקש מכם לפתוח, ומשרד המשפטים יצטרך להתייחס לזה בישיבה הבאה.

שמחה רוטמן: תן לנו התייעצות סיעתית אחרי הסיכום.

גלעד קריב: זה לא סיכום.

גלעד קריב: זה אמירה מה אנו מוטרדים.

גלעד קריב: אז סוגיה אחת היא החוקתית.

גלעד קריב: השנייה היא לא חוקתית אלא מינהלית תפקודית, שהיא בעיניי מאוד מטרידה.

גלעד קריב: על-פי מה שעולה מהשיחה פה עכשיו, לא ברור מה המנגנון הקבוע שבו יש הכרעה על סדרי עדיפויות אכיפתיים ואיפה נדונים לעומק הכשלים באכיפה.

גלעד קריב: יש חובה סטטוטורית בהיוועצות עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: לא קיבלנו מכם תשובה ברורה, האם זה קורה במל"ל, האם זה קורה בפגישות אישיות של משרד הבריאות והרש"ת, כל כמה זמן זה קורה.

גלעד קריב: הדבר השני, שלא נוכל להמשיך לאשר תקנות מבלי לדעת היכן נדון נושא האכיפה באופן תכוף.

גלעד קריב: דבר שלישי – סוגית ההגעה של מחויבי הבידוד אל מקום הבידוד.

גלעד קריב: פה אנו מאתרים כבר בפעם השנייה היעדר מענה.

גלעד קריב: ככל שלא יינתן מענה לסוגי הזאת – אחת משתיים: או תבטלו את הפגיעה החוקתית – לא ייתכן, שתטילו הגבלה על זכות חוקתית, ואז יסתבר שכשאנשים חוזרים לארץ הכול פרוץ, עם סוגית התחבורה הציבורית.

גלעד קריב: אנו מבקשים להבין אחת משתיים - אם הסוגיה הזו בעיניכם לא קריטית, אנו לא מבינים למה אתם מטילים מגבלות על היציאה, ואם כן קריטית, אנו לא מבינים איך אתם חיים בשלום עם חוסר האכיפה של המקטע הזה בתחום הבידוד, ושוב – מבחינתי מי שלא חי עם זה בשלום זה משרד הבריאות.

גלעד קריב: אם משרד הבריאות היה עומד על הרגליים האחוריות, אני מתקשה לחשוב שהמשטרה היתה אומרת: לא מעניין אותי מה משרד הבריאות אומר.

גלעד קריב: אז אחת משתיים: לא מעניין אתכם ההגעה לבתים – אל תטילו הגבלה על היציאה מישראל.

גלעד קריב: אתם מטילים הגבלה על היציאה מישראל - תראו לנו שזה קוהרנטי עד ההגעה הביתה.

גלעד קריב: מבחינתי זה ייהרג ובל יעבור הסוגיה הזאת – היא זו שתכריע לשבט או לחסד אם אפשר להמשיך עם זה.

גלעד קריב: הדבר הנוסף שהוא לא לפתחכם אלא לפתח משרד התחבורה – יושבת פה ראש התעופה האזרחית – התשובה לגבי הביטוח הפרטי לא מספקת אותנו.

גלעד קריב: לא יכול להיות שלפגיעה בחופש התנועה כזכות יסוד תתלווה גם פגיעה בזכות לקניין.

גלעד קריב: זה מה שאתם אומרים.

גלעד קריב: היה מותר לך לקנות כרטיס, קנית כרטיס – עכשיו המדינה אומרת לך: לא קנית ביטוח פרטי מתאים - איבדת את הכרטיס כשהמדינה מטילה את ההוראה שאסור לצאת.

גלעד קריב: אז מי שקנה כרטיס אחרי שהיה אסור – בעיה שלו.

גלעד קריב: אבל מי שקנה לפני – איך ייתכן שאתם לא מוצאים דרך לשיפוי שלו?

גלעד קריב: שוב - אם הסוגיה הזאת לא תוסדר גם בעיניי אי-אפשר להמשיך את הפגיעה הזאת, ואני מציע שלא נקל ראש גם בפגיעה בכיס של האזרחים בתקופה הזו.

גלעד קריב: ההערה של חבר הכנסת מקלב בעיניי מאוד נכונה – אנשים נוסעים לחו"ל לא רק לנופש בקיץ.

גלעד קריב: הרבה מאוד אנשים נוסעים לחו"ל כי הם צריכים לנסוע לחו"ל.

שמחה רוטמן: ואז זו פגיעה בחופש העיסוק.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: בואו תראו שאתם מצמצמים את הפגיעה בזכויות האלה.

גלעד קריב: אלה הנקודות.

גלעד קריב: יש לנו הרבה מאוד הערכה למה שכל הגופים הממשלתיים עושים.

גלעד קריב: מבוקר עד ערב, אנו יודעים שאתם 24/7 על הסוגיה הזאת, אבל התפקיד שלנו – לומר לכם: חברים, יש פה דברים שדורשים.

גלעד קריב: כיון שאני חושב שכולנו נושאים באחריות לבריאות הציבור, ההמלצה שלי היא כן תהיה לאשר את התקנות האלה עם אמירה ברורה, כי נחזור להידיין פה בסוף שבוע הבא.

שמחה רוטמן: שיתקנו גם את התוקף בעברית.

גלעד קריב: אם ראית את תגובתי – ראית – אני שמח שלא התערבו בחוק היסוד, ושאמרו איך צריך לפרש את חוק היסוד.

גלעד קריב: זה תפקידו של בית המשפט.

גלעד קריב: בכל מקרה נתקן את התאריך העברי.

גלעד קריב: יש גם טעות בשפה: אין אדם מוסדות לאומיים.

גלעד קריב: אפשר: אדם בשליחות המוסדות הלאומיים או מטעם המוסדות הלאומיים.

גלעד קריב: זה בחריג 9.

גלעד קריב: צריך להוריד את המילה "אדם".

גלעד קריב: בנוסח עצמו זה בסדר?

גלעד קריב: טוב.

גלעד קריב: זאת לא הבעיה המרכזית שלנו עם המצב.

גלעד קריב: חבריי לאופוזיציה, אם צריך כמה דקות להיוועצות – נדחה את תחילת הדיון הבא ברבע שעה.

גלעד קריב: תודיעו לנו אם אתם מקבלים את הצעתנו.

גלעד קריב: במצב הנוכחי עם כל ההערות שאמרנו אני מתחייב להוציא בעקבות הדיון הזה מכתב לארבעת השרים שנוגעים בדבר – שר הבריאות, שרת התחבורה, השר לביטחון פנים ושרת הפנים.

גלעד קריב: אלה ארבעת השרים שנוגעים בסוגיות שהעלינו היום.

גלעד קריב: נעלה את הדברים שהצגנו, נתריע עליהם.

גלעד קריב: אני חושב שהדברים נשמעו היטב.

גלעד קריב: הצעתי היא לאשר את התקנות האלה מתוך אחריות.

גלעד קריב: אני שם לנגד עיניי באופן חיובי שהממשלה התייחסה לשני דברים שאנחנו ביקשנו מהם: אל"ף, להביא את התקנות לא בדיעבד; ובי"ת הממשלה טיפלה בנושא של הסנקציה על הניסיון שזו היתה בקשת הוועדה בפעם הקודמת כדי לייצר היגיון פנימי בתקנות.

גלעד קריב: המלצתי היא לאשר ולהמשיך את המעקב שלנו – שלישי הבא אנחנו בדיון בנושא.

גלעד קריב: חמש דקות.

גלעד קריב: נחזור ומשם נמשיך.

גלעד קריב: אני חוזר על הדברים שאמרתי – עלו פה נקודות שחלקן עלו בפעם הקודמת.

גלעד קריב: מבחינתנו הן נקודות מטרידות.

גלעד קריב: שוב - אסור לנו להקל ראש בפגיעה בזכויות החוקתיות.

גלעד קריב: כשאנחנו מאתרים למשך זמן, והדברים האלה עלו בפעם שעברה, שיש אי-הלימה בין הפגיעה בזכות החוקתית לבין השגת התכלית, הטיפול בהשגת התכלית – יש בעיה.

גלעד קריב: הבעיה באה לידי ביטוי הנקודתי בסוגית מה קורה בבין היציאה מנתב"ג להגעה למתקני הבידוד.

גלעד קריב: בלי פתרון לעניין הזה אני חושב שיקשה עלינו להמשיך את המודל הזה.

גלעד קריב: אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה.

גלעד קריב: על הבעיה הנקודתית הזאת מצטרפת בעיה נוספת – לנו לא ברור, איך מתקיים הדיון סביב תעדופי האכיפה, באחריות מי הדיונים האלה מתקיימים, מי יוזם אותם, באיזו תדירות הם מתקיימים.

גלעד קריב: אנו מצפים לתשובה בנושא הזה.

גלעד קריב: יש עניין נקודתי – השיפוי על קניית כרטיסים שנרכשו לפני הטלת האיסור הספציפי על כל אחת מהמדינות, ואין צורך להוסיף על הפגיעה בחופש התנועה גם פגיעה בחופש הקניין.

גלעד קריב: אנו מצפים לקבל תשובות על הדברים האלה.

תמי סלע: רק את הנתונים על הפרת חובת הבידוד של החוזרים מחו"ל כי זה מה שמצדיק את השימוש באיסור היציאה.

תמי סלע: נאמר פה שאם כולם היו מקיימים את הבידוד אולי לא היה צורך, ואם המינהלת מתמקדת בחוזרי חו"ל, ודאי יש להם נתונים על מידת הקיום וההפרה.

תמי סלע: זה גם משהו שהוא חלק מהתשתית.

גלעד קריב: ביום שלישי הבא אנו בדיון על כל סוגית האכיפה.

גלעד קריב: נשמע דברים ממינהלת האכיפה, אבל אנו גם מצפים לשמוע את הנתונים - ממשרד הבריאות, איך הם רואים את סוגית האכיפה – דברים שעו"ד סלע התייחסה אליהם ודאי ייכללו בסקירה של מינהלת האכיפה.

גלעד קריב: נבחן את השאלה האם נכון להזמין גם את המל"ל לדיון על זה.

גלעד קריב: הם מוזמנים – מצוין.

גלעד קריב: כרגע אני נועל את הדיון.

גלעד קריב: נעדכן נציגי הממשלה לגבי ההצבעה, אם תתקיים עד 14:00, אבל אני שב ואומר: אנו מצפים לקבל התייחסות לסוגיה הזאת, סוגית התחבורה הציבורית עלתה בפעם שעברה.

גלעד קריב: אם לא נקבל תשובות לבעיות ולסוגיות שאנו מעלים, אל תראו בוועדה חותמת גומי לאישור ההסדרים האלה.

גלעד קריב: ההסדרים האלה בעינינו מאוד מרחיקי לכת וחסרי תקדים בעולם.

גלעד קריב: כדי שנאשר אותם בהמשך הדרך אתם צריכים להראות שהם לפחות נשענים על תשית של היגיון ולוגיקה.

גלעד קריב: היא כרגע לא קיימת, חד-משמעית.

גלעד קריב: ואני מצטרף לחבר הכנסת רוטמן – גם האצבע שלי, כשאני אצביע בעד, כי אני חושב שצריך לתת לכם זמן לתקן את הזמן לתקן את הבעיה – גם האצבע שלי רועדת.

גלעד קריב: אני לא מצביע בקלות על פגיעה בזכויות חוקתיות.

תמי סלע: יתר מזה - הם צריכים להראות שאין להם דרכים אחרות.

גלעד קריב: אמרנו – אנחנו מצפים לראות ייעול רציני בנושא המודלים.

גלעד קריב: תודה רבה על הדיון החשוב.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.