ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 5, 2021-06-30 12:30

גלעד קריב: צהרים טובים.

גלעד קריב: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

גלעד קריב: על סדר-היום: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2021.

גלעד קריב: חשוב לומר לפרוטוקול שאנחנו פותחים את הישיבה בהיתר של יו"ר הכנסת במקביל לקיום המליאה.

גלעד קריב: אנחנו נעשה מאמץ לעשות דיון רציני ועמוק אבל גם שתחום במגבלות הזמן שהעמיד לרשותנו יו"ר הכנסת.

גלעד קריב: חברי הכנסת שהשכימו להגיע והקדימו, חבר הכנסת מוסי רז, חברת הכנסת מגן תלם וחברת הכנסת בזק.

גלעד קריב: תודה שהצטרפתם.

גלעד קריב: יש איתנו נציגים של משרד הבריאות ומשרד המשפטים.

גלעד קריב: עו"ד טל וינר שילה, אילנה גנץ ראש מטה בריאות הציבור.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים יש לנו את גאל יזרעאל ויפעת רווה.

גלעד קריב: יש אנשים בזום והם יציגו את שמם כאשר יתייחסו.

גלעד קריב: נבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לפתוח בהצגה קצרה של מסגרת הדיון ולאחר מכן אנחנו נפנה לנציגות משרד הבריאות.

גלעד קריב: כך התחלנו לעשות בוועדה, כאשר היועץ או היועצת של הוועדה הם אלה שמציגים את המסגרת ואז את הפרטים נציגי הממשלה.

גלעד קריב: אני כן מבקש לפתוח עוד לפני ההצגה בכמה נקודות קצרות.

גלעד קריב: ראשית, כולנו מודעים למצב שבו אנחנו נמצאים בכל הנוגע להתמודדות עם מגפת הקורונה והצורך בנקיטת צעדים בכל הנוגע לנקודות הכניסה והיציאה מישראל בשבועות האחרונים.

גלעד קריב: עם זאת, חשוב לי לומר שדעתי מאוד לא נוחה שנעשה כאן שימוש בחריג הדחיפות.

גלעד קריב: מבחינתי, החריג הזה, ככל שניתן לצמצם את השימוש בו כך ייטב.

גלעד קריב: הציפייה שלי היא ואני אומר זאת בצורה חד-משמעית, שמכאן להבא, הממשלה תקפיד בהגשת התקנות ל-24 וככל שלא יהיה שינוי דרמטי במצב ואנחנו נתבקש רק להאריך את התקנות לקראת ה-11.7, אני אצפה לקבל את התקנות האלה 24 שעות לפני.

גלעד קריב: אני לא אקבל שימוש בסעיף הדחיפות בלי הצדקה.

גלעד קריב: אני מבקש שתיקחו זאת לתשומת ליבכם ושהמסר יועבר.

גלעד קריב: בכלל, אנחנו אמרנו בישיבות של הוועדה שקיימנו אתמול, שהן הישיבות הראשונות של הוועדה, שאחד מהקווים המנחים של העשייה שלנו בשבועות והחודשים הקרובים הם שיקום כוח הפיקוח הפרלמנטרי של הוועדה בכל התחומים אבל גם בתחום הקורונה.

גלעד קריב: בזכות החיסונים ודברים נוספים, לרבות הצעדים המבורכים של משרד הבריאות ויתר משרדי הממשלה, אנחנו לא במצב שהיינו לפני שנה וזה צריך לבוא לידי ביטוי גם בדיאלוג בין הוועדה הזאת לבין הממשלה.

גלעד קריב: הדבר השני שאני מבקש לומר.

גלעד קריב: התקנות האלה נמצאות לפנינו לשני צרכים.

גלעד קריב: אחד, לצורך חידוש התוקף שלהן כי אלה תקנות שמתחדשות כל 14 ימים, אבל היום גם בא לפתחנו גם עניין נוסף שהוא בעצם בפעם הראשונה, הוספת סנקציה פלילית בתקנות הללו.

גלעד קריב: במובן הזה, אנחנו צריכים לדון בעניין בכובד ראש.

גלעד קריב: גם דברים שעל פניו מתבקשים לנוכח המצב, אסור לנו כוועדה להקל בהם ראש.

גלעד קריב: יש פה גם את הצד הנורמטיבי של עצם התקנת הקנס.

גלעד קריב: יש פה צד נוסף ואני כבר מראש אומר שאני אבקש התייחסות של נציגי הממשלה.

גלעד קריב: אין טעם להטיל ענישה אם אין אמירה ברורה לגבי האכיפה.

גלעד קריב: לכן אני מתכוון גם לשאול כאן

גלעד קריב: שאלות וגם לומר שאלה דברים שנמשיך לעקוב אחריהם.

גלעד קריב: אם הממשלה מבקשת, בצדק לטעמי, להטיל סנקציה עונשית, אנחנו מבקשים לדעת איך הממשלה מתכוונת לאכוף אותה וגם לעקוב אחר האכיפה, אם אנחנו מתבקשים לאשר את התקנות כל 14 ימים.

גלעד קריב: הערה מקדמית אחרונה.

גלעד קריב: בעצם זאת הפעם הראשונה שהוועדה הזאת דנה בתקנות האלה, שהן במידה רבה כרגע אחד הדברים הבודדים שמותקנים מכוח חוק הקורונה הגדול, חוק הסמכויות, כי לשמחתנו כל התקנות לגבי הדברים שקורים בתוך גבולות ישראל, אנחנו בינתיים לא נדרשים אליהם.

גלעד קריב: חשוב לנו שהוועדה תכיר את הנתונים.

גלעד קריב: לכן אני אומר שאנחנו לא נתמקד בהצגה רק בתוספת אלא אנחנו נבקש מכם להציג לנו את כל מתווה התקנות.

גלעד קריב: להסביר את התקנות ולהסביר בדיוק מה המנגנונים שמוקמים מכוח התקנות.

גלעד קריב: עומד לרשותנו מספיק זמן לעניין זה.

גלעד קריב: אין הערות מקדמות אחרות, אז בבקשה, היועצת המשפטית של הוועדה רק כדי שנבין את המסגרת הנורמטיבית הכללית והפרטים יינתנו על-ידי נציגות משרד הבריאות ומשרד המשפטים.

ניצן רוזנברג: באמת התיקון שבפניכם מתקן את סט התקנות שעוסק באיסור יציאה מישראל.

ניצן רוזנברג: סט התקנות הנוסף שכרגע בתוקף בפיקוח של הוועדה זה סט שקובע חובה על ביצוע בדיקות בכניסה לישראל ואלה באמת שני הדברים העיקריים שנמצאים על שולחננו כעת.

ניצן רוזנברג: כמו שהיו"ר ציין, את התקנות האלה הכניסו לתוקף תוך שימוש בחריג הדחיפות.

ניצן רוזנברג: זה אומר שגם 24 שעות שיכולות להיות לוועדה בסט של תקנות כזה מראש, לא היתה את האפשרות לקיים את הדיון הזה.

ניצן רוזנברג: באמת מוצע לשמוע מנציגי הממשלה מה היתה הדחיפות שהצדיקה את השימוש בחריג הזה.

ניצן רוזנברג: בעיקרון, התיקון שבפני

ניצן רוזנברג: כם כבר בתוקף עכשיו אבל הוסיפו לתקנות הקיימות עבירה פלילית על מי שיוצא מישראל כשהקנס המנהלי הוא 5,000 שקלים.

ניצן רוזנברג: גם, הבקשה היא להאריך את כל התוקף של התקנות בשבועיים נוספים עד לתאריך 11.7.

ניצן רוזנברג: רק כדי להכניס אותנו למסגרת הכללית.

ניצן רוזנברג: כמו שהיועץ המשפטי של הוועדה הציג אתמול, התקנות האלה של הקורונה הן תקנות מיוחדות.

ניצן רוזנברג: בגלל שהדיון כאן מתבצע בדיעבד והתקנות האלה כבר בתוקף, אז בעצם מה שהוועדה נדרשת לעשות זה לדון ולאשר אותן.

ניצן רוזנברג: אבל האישור שלהן הוא לא מה שמכניס אותן לתוקף כי הן כבר בתוקף.

ניצן רוזנברג: במסגרת הסמכות שלה היא יכולה לא לאשר את התקנות או לא לאשר רק חלק מהן.

ניצן רוזנברג: אם היא לא מאשרת אז כמובן שהם יפקעו באופן מיידי.

ניצן רוזנברג: גם הוועדה מוסמכת לשנות את התקופה של התוקף של התקנות, שכאמור הן כרגע בתוקף עד ה-11.7.

ניצן רוזנברג: הסעיף בחוק הקורונה שאפשר את ההתקנה של התקנות האלה נחקק בזמן הסגר השלישי כשהיתה עלייה מאוד גבוהה בתחלואה.

ניצן רוזנברג: זה סעיף 7א של החוק.

ניצן רוזנברג: הוא קובע מסגרת נורמטיבית מאוד ברורה למה הממשלה צריכה לשקול, מה היא צריכה לבחון, מה היא צריכה להביא בפני הכנסת כשהיא מביאה תקנות מהסוג הזה.

ניצן רוזנברג: בין היתר, מאחר ומדובר בהגבלות חריפות על זכות יסוד שמעוגנת בחוק-יסוד: כבוד האדם וחרותו, בסעיף 6, אז הממשלה יכולה בעצם לקבוע תקנות כאלה רק אם היא שוכנעה על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות שיש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מכל המדינות או ממדינות מסוימות כמו שעשו כאן ושהכניסה לישראל מאותן מדינות יכולה להביא להחמרה משמעותית ברמת התחלואה.

ניצן רוזנברג: שוב, מאחר ומדובר על הגבלה משמעותית על זכות יסוד, הממשלה צריכה לנקוט ככל האפשר בדרכים חלופיות שפוגעות פחות בזכויות לפני שהיא נוקטת במגבלה החריפה הזאת.

ניצן רוזנברג: בכלל זה, החוק מבקש מהממשלה באופן ספציפי לשקול גם את האפשרות של התקנת תקנות של חובת בדיקות, שאת זה הם עשו, אבל גם לשקול את האפשרות להכריז על חובת בידוד במלוניות או להכריז על חובת בידוד בפיקוח טכנולוגי לחוזרים מחו"ל, שאלה האפשרויות שבהחלט נמצאות בסל הכלים שלה לפי החוק.

ניצן רוזנברג: עולה שאלה האם האפשרויות האלה, שפוגעות פחות בזכויות, נשקלו לפני שהממשלה עברה בעצם להתקין את סט התקנות הזה שבהן ההגבלה חריפה מאוד על זכויות.

ניצן רוזנברג: בנוסף, הסעיף קובע שהממשלה תקים ועדת חריגים.

ניצן רוזנברג: כולנו מכירים מהתקופה האחרונה איך זה עובד.

ניצן רוזנברג: על כן מוצע לשמוע לגבי ועדת החריגים הקיימת כיום, האם עלו איזה בעיות בהפעלה שלה?

ניצן רוזנברג: האם הכול פועל כמתוכנן?

ניצן רוזנברג: בחוק יש סעיף מפורש שקובע שהיא צריכה לפעול לפי קריטריונים שוויוניים שיפורסמו לציבור.

ניצן רוזנברג: השאלה האם הדבר הזה באמת פורסם?

ניצן רוזנברג: הוועדה צריכה לתת תשובה לכל פנייה בתוך 24 שעות.

ניצן רוזנברג: מוצע באמת לשמוע על התנהלות הוועדה והאם הכול עובד לפי הדרישות שהחוק מציב.

ניצן רוזנברג: בעצם בפניכם יש שני תיקונים.

ניצן רוזנברג: אחד, זה הנושא של העבירה הפלילית.

ניצן רוזנברג: מוצע לשמוע התייחסות מפורטת לגבי העבירה ומה בעצם היה עד עכשיו?

ניצן רוזנברג: התקנות האלה קבעו איסור על יציאה אבל לא היתה שום סנקציה על מי שיצא.

ניצן רוזנברג: מוצע לשמוע איך זה עבד.

ניצן רוזנברג: האם נעשה ניסיון גם לפני כן לאכוף על אנשים שלא לצאת מהמדינה בשל האיסור הנורמטיבי או לא?

ניצן רוזנברג: כמובן, לשמוע איך הולכת להתבצע האכיפה של הקנס המנהלי המוצע.

ניצן רוזנברג: מאחר שהעבירה היא על יציאה מישראל, אז ברגע שאדם עולה על מטוס הוא עדיין לא יצא מישראל.

ניצן רוזנברג: נשאלת השאלה איך זה יתבצע?

ניצן רוזנברג: יורידו אנשים מהמטוס כדי לאכוף עליהם את האיסור הנורמטיבי לא לצאת מישראל אבל השאלה האם יתנו להם קנס, או, מתי כן אפשר יהיה לתת את הקנס?

גלעד קריב: אנחנו מקפידים בדיונים האחרונים על כך שבמקום שתהיה הצגה של הממשלה ואז שאלות שמוצעות על-ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו הפכנו את סדר הדברים מתוך הנחה שחברי הכנסת יודעים במה מדובר.

גלעד קריב: מייד נבקש את ההצגה של משרדי הממשלה עם התייחסות לשאלות הללו.

גלעד קריב: לאחר מכן חברי הכנסת יוכלו לשאול עוד שאלות וגם להציג את ההתייחסות שלהם.

גלעד קריב: אני מבקש רגע לחזור להערה המקדמית שאמרתי כי שכחתי בדרך עד כמה התעצבנתי על העניין.

גלעד קריב: תראו, לא נוח לנו עם השימוש שלכם עם חריג הדחיפות באופן כללי.

גלעד קריב: אבל כאן, בעיניי, נחצה קצת קו אדום ואת זה שכחתי לומר.

גלעד קריב: אני נרגעתי בדרכי מתל-אביב לירושלים ותודה ליועצת המשפטית שהחזרת אותי.

גלעד קריב: תראו מה עשיתם.

גלעד קריב: אתם החלטתם להוסיף סנקציה פלילית, צעד שהוא די דרמטי.

גלעד קריב: צעד שלכל הדעות שלטובתו בראש ובראשונה נועד הפיקוח הפרלמנטרי של הוועדה הזאת.

גלעד קריב: אתם הפעלתם את סעיף הדחיפות כך שאתם הטלתם סנקציה פלילית, די דרמטית של 5,000 שקלים קנס, על זכות שמוגדרת בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו כזכות יסוד שממש כתובה בחוק ואפילו לא משתמעת.

גלעד קריב: אתם הפעלתם את זה מבלי לעבור בוועדה תוך שימוש בחריג הדחיפות.

גלעד קריב: היתה לכם את האפשרות, למשל, לשים באמצעות חריג הדחיפות את סט התקנות בלי הסנקציה הפלילית ולפנות לוועדה ולבקש כעבור 24 שעות לתקן את התקנות, כך שאנחנו נשים את הסנקציה הפלילית.

גלעד קריב: זה בעיניי צעד שהוא לא מתקבל על הדעת.

גלעד קריב: לא מתקבל על הדעת שהממשלה תפעיל סנקציה פלילית על אזרחים בלי פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אני רואה את זה מאוד בחומרה.

גלעד קריב: אני אומר את זה לפרוטוקול.

גלעד קריב: מבחינתי זה קו אדם שלא ייחצה פעם נוספת.

גלעד קריב: בפעם הבאה שהממשלה תטיל סנקציה פלילית בלי לעבור דרך הוועדה, אנחנו נבטל את הסנקציה הפלילית וניכנס לדיון מסודר כמו שצריך להיות.

גלעד קריב: אז אני מבקש שהמסר הזה יועבר לדרגים הבכירים ביותר.

גלעד קריב: מיעוט דרמטי של שימוש בסעיף הדחיפות.

גלעד קריב: אנחנו לא נמצאים במרץ או במאי של שנת 2020 ובטח שלא יעלה על דעתכם להפעיל סנקציות פליליות על אזרחים.

גלעד קריב: חברים וחברות, אנא.

גלעד קריב: משרד המשפטים ומשרד הבריאות לתשומת ליבכם.

גלעד קריב: עכשיו, עם כל ההערכה למאמציכם לשמור על הבריאות של כולנו נעבור אליכם.

גלעד קריב: מי מציג?

טל וינר שילה: בעצם אנחנו מבקשים כאן להאריך את תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2021.

טל וינר שילה: אני אסביר בקצרה על התקנות הקיימות כי בעצם התקנות הנוכחיות בעיקר מאריכות את התוקף וקובעות סנקציה פלילית.

טל וינר שילה: התקנות עצמן אוסרות יציאה מהארץ, למעט החריגים הקבועים כרגע בתקנות.

טל וינר שילה: לדוגמה, אדם שאינו אזרח או תושב ישראל יכול לצאת והוא לא צריך אישור לכך.

טל וינר שילה: מי שיוצא למקום מגורים קבוע זה גם חריג, יציאה לצורך הומניטרי כמו לוויה או חתונה.

טל וינר שילה: אלה דברים שעוברים דרך ועדת החריגים ויתכן שיאושרו.

טל וינר שילה: שליח רשמי של מדינת ישראל, נציגים זרים ועוד כמה חריגים שמנויים בתקנות.

טל וינר שילה: יש את ועדת החריגים שהוזכרה כאן.

טל וינר שילה: כל מי שאינו רשאי לצאת באופן אוטומטי פונה לוועדת החריגים.

טל וינר שילה: התקנות גם מסדירות את אופן הפנייה לוועדה.

טל וינר שילה: הוועדה כרגע היא ברשות משרד הבריאות ורשות האוכלוסין.

טל וינר שילה: נכון להיום מנוהלת על-ידי רשות האוכלוסין, אז באמת שאלות בנושא הזה גם ניתן יהיה להפנות אליהם, על אופן פעילות הוועדה.

טל וינר שילה: עכשיו אני אעבור לסעיף הפלילי.

טל וינר שילה: בעצם הסעיף הפלילי הוסף לאחר שראינו שמספר החוזרים, כרגע זה רשימה של 7 מדינות שעוד מעט נציג בפניכם, גבוה בהרבה מהמספר של אישורי החריגים שניתנו.

טל וינר שילה: כ-5,000 איש חזרו מהמדינות האלה, כמעט 6,000 וניתנו כ-1,800 אישורים חריגים.

טל וינר שילה: כלומר, הבנו שיש צורך באיזו סנקציה קצת יותר חריפה על מנת למנוע.

טל וינר שילה: זאת היתה ההחלטה הממשלתית, להוסיף סנקציה וקנס על הנושא הזה.

איתן גינזבורג: למה לא להישאר רק ברמה המנהלית?

איתן גינזבורג: למה צריך את הרישום הפלילי בדבר הזה?

איתן גינזבורג: למה אי-אפשר לקבוע קנס וזהו?

טל וינר שילה: למיטב ידיעתי, משרד המשפטים יכול להבהיר.

יפעת רווה: גם עבירה שהופכים אותה לעבירה מנהלית, הבסיס הוא עבירה פלילית.

יפעת רווה: קודם כל יש עבירה פלילית ואת העבירה הפלילית אנחנו הופכים במקרה הזה בצורה מיידית לעבירה מנהלית והאכיפה היא בצורה של קנסות.

צבי האוזר: זה רישום פלילי?

יפעת רווה: עבירה מנהלית היא ללא רישום פלילי.

איתן גינזבורג: העבירה היא בסוף מנהלית?

איתן גינזבורג: אין רישום פלילי בצידה.

יפעת רווה: נכון, אבל כל עבירה מנהלית היא בבסיסה פלילית.

יפעת רווה: גם עבירות קנס, גם עבירות תעבורה - - -

איתן גינזבורג: זה נושא שהוועדה תצטרך מתישהו לדון בו.

איתן גינזבורג: הסיפור הזה שעבירה פלילית הופכת למנהלית.

גלעד קריב: איתן, ברשימת הנושאים הגדולים שאנחנו הולכים לעסוק בהם, נשמור גם את זה.

טל וינר שילה: למען הסר ספק, יש סעיף מפורש, 24ג, שקובע שעבירה מינהלית לפי חוק זה לא תהווה פרט רישום פלילי.

טל וינר שילה: זה מכוסה לחלוטין.

גלעד קריב: חברים, הלאה.

גלעד קריב: לצערי יש לנו לוח זמנים דחוק בגלל המליאה.

טל וינר שילה: התקנות כרגע בתוקף עד ה-11.7.

טל וינר שילה: התקנות הוגשו לממשלה בליווי חוות דעת משפטית של ד"ר שרונה פרייס כנדרש בחוק.

טל וינר שילה: את כל הנושא המקצועי, התשתית הבריאותית למה אנחנו צריכים את התקנות האלה והן דחופות וחשובות את תציגי.

צבי האוזר: לא הבנתי את הפער בין 5,000 ל-1,800.

צבי האוזר: את יכולה להסביר?

צבי האוזר: יש פער בין ההיתרים של ועדת חריגים - - -

טל וינר שילה: ועדת חריגים בעצם מתירה לאנשים מסוימים, כמו שציינתי.

טל וינר שילה: למשל, אם מישהו חלילה צריך לצאת ללוויה הוא מקבל אישור של ועדת חריגים.

טל וינר שילה: אנחנו יודעים כמה אישורים ניתנו, 1,800.

טל וינר שילה: לעומת זאת, אנ חנו יודעים שיצאו כ-5,800.

צבי האוזר: למה אתם בוחנים את היציאה ולא את הכניסה?

טל וינר שילה: אנחנו אוסרים את היציאה.

טל וינר שילה: לסגור את שערי ישראל זה משהו שהוא יותר מסובך.

טל וינר שילה: זה גם משהו שנעשה בעבר וגם נדון בבג"צ.

טל וינר שילה: זה צריך להיות במקרים מאוד קיצוניים.

טל וינר שילה: כרגע הממשלה לא חשבה שיש צורך לאסור את הכניסה לישראל.

טל וינר שילה: אנחנו מגבילים את היציאה מתוך הבנה שרוב מי שיוצא גם חוזר.

צבי האוזר: אבל ברגע שאת מגבילה את היציאה, לכאורה את מגבילה את היציאה מחשש כניסה.

טל וינר שילה: נכון.

צבי האוזר: אין לך שום בעיה מיציאה ללא כניסה.

טל וינר שילה: נכון.

טל וינר שילה: מי שיוצא למקום מגורים קבוע - - -

צבי האוזר: ואם אני יוצא עכשיו למסע של חצי שנה?

טל וינר שילה: ניתן לפנות לוועדת חריגים.

טל וינר שילה: במקרה הזה צריך - - -

ענבר בזק: ומה עם כניסה ללא יציאה?

ענבר בזק: אין לכם בעיה אם אנשים שמגיעים מהמדינות האלה והם אזרחי ישראל?

טל וינר שילה: לצורך השלמת התמונה יש כאן שני דברים.

טל וינר שילה: קודם כל, כל אדם שחוזר כיום לארץ מכל מדינה שהיא חייב לעשות בדיקת PCR והוא יוכל לעלות למטוס רק אם תוצאת הבדיקה יהיו שליליות.

טל וינר שילה: זה מוסדר בתקנות שלא נדונות במסגרת הדיון הזה.

טל וינר שילה: זה מוסדר בתקנות הבדיקות שהן גם מכוח חוק הקורונה הגדול.

ענבר בזק: זה בדיקות שנעשות שם.

טל וינר שילה: בדיקות שנעשות שם.

טל וינר שילה: בנוסף, צו בידוד בית מחייב בידוד של כל חוזר לארץ שאינו מחוסן או מחלים.

טל וינר שילה: הוא חייב בבידוד של 14 יום עם אפשרות לקיצור של 10 ימים.

טל וינר שילה: בנוסף, מי שחוזר מהמדינות שאסרנו את היציאה אליהן, הוא חייב בבידוד בכל מקרה, גם אם הוא מחוסן.

גלעד קריב: עורכת הדין וינר שילה, אני רוצה לחדד את השאלה כי אנחנו נבקש עליה תשובה בעוד 10 ימים כשנקיים דיון בהארכת התקנות באופן לא רטרואקטיבי.

גלעד קריב: אחרת פשוט נטפל בתוקף של התקנות.

גלעד קריב: נקצר לכם את המועדים מ-14 ל-5 ימים ונבלה פה במחזורים.

גלעד קריב: השאלה שנשאלה פה היא שאלה שצריך לתת עליה תשובה.

גלעד קריב: אם לממשלה עומדים כלים אפקטיביים להבטיח שמי שנכנס למדינת ישראל לא מביא איתו את הוריאנט או את הנגיף, למה הממשלה בסופו של דבר צריכה גם להגביל יציאה?

גלעד קריב: זאת השאלה החוקתית שצריך לעסוק בה.

צבי האוזר: אלא אם כן יש אי אמון.

צבי האוזר: אלא אם הסב-טקסט היא אי אמון ביכולת שלנו לפקח ולאכוף בכניסה.

איתן גינזבורג: אגב, אנחנו יודעים אדוני היושב-ראש, שאסרו נסיעות למדינות אסורות ומסוכנות אז עקפו את זה על-ידי קונקשנים.

גלעד קריב: את שאלת האפקטיביות של האכיפה תכף נדרש אליה אבל נשאלה פה שאלה ברמה הנורמטיבית החוקתית.

גלעד קריב: עוד פעם, לטעמי התפקיד שלנו הוא לפקח אבל גם לתת את הכלים לממשלה.

גלעד קריב: אני כבר אומר שאנחנו נבקש התייחסות בפעם הבאה כשהתקנות תגענה.

גלעד קריב: אנחנו נבקש התייחסות לא רגעית אלא עמוקה לשאלה מדוע הממשלה לא יכולה להסתפק רק בהגבלות על הנכנסים, מניעת כניסה או הגבלות על הנכנסים.

צבי האוזר: או לטייב את מודל הפיקוח והאכיפה בכניסה.

צבי האוזר: יכול להיות שצריך אמצעים יותר דרסטיים.

גלעד קריב: זה בדיוק עקרון המדתיות החוקתית, ההתאמה בין האמצעי לבין היעד שאתם מבקשים להשיג והאמצעי שמידת פגיעתו פחותה.

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם.

גלעד קריב: אני בכוונה לא רוצה לקבל התייחסות עכשיו כי אנחנו דנים בתקנות שהן כבר תקפות.

טל וינר שילה: זה דווקא משהו שכן הוזכר בחוות הדעת, למה מדובר באמצעים שהם בעצם משלימים אלה את אלה.

גלעד קריב: אז אני חושב שמה שאת שומעת מחברי הכנסת, שהתשובה אינה מניחה את הדעת והחשד שמתגנב לליבנו, כפי שאמר חבר הכנסת האוזר, הוא שהממשלה מתקשה להפעיל את האמצעים שהם יותר מדתיים ופחות פוגעים בזכות החוקתית ויותר קרובים ליעד שאתם מבקשים להשיג.

גלעד קריב: מכיוון שיש לנו לוחות זמנים ואתם כבר החלתם את התקנות, אני גם מסמן לכם מה יהיה בדיון הבא.

גלעד קריב: הדיון הבא יהיה יותר ארוך וממושך, יותר בזמן.

גלעד קריב: חשוב לנו.

גלעד קריב: אנחנו מאוד סומכים עליכם אבל אנחנו רוצים גם למלא את התפקיד שלנו נאמנה ותצטרכו להתייחס לסוגיה הזאת.

גלעד קריב: אנחנו נמתין רגע עם חוות הדעת הבריאותית, מכיוון שיש עוד שאלות לענות עליהן ברמה המשפטית ולא הבריאותית.

גלעד קריב: חוות הדעת הבריאותית בסוף תאמר לנו אם אנחנו סומכים את ידינו על התקנות או לא, אבל כרגע אני עוד בשלב המקדמי של השאלות על התקנות עצמן.

לימור מגן תלם: כשחוזרים לארץ ונמצאים חיוביים, איזה נוהל יש, כשהאנשים האלה נמצאים בשדה התעופה ומגיעים הביתה?

לימור מגן תלם: יש איזה מנגנון שאוכף את זה?

לימור מגן תלם: פשוט שולחים אותם?

לימור מגן תלם: הם נוסעים ברכבות או ברכבים פרטיים?

לימור מגן תלם: מישהו בודק את זה?

לימור מגן תלם: הם יכולים לעלות על רכבת ולהדביק כמות אדירה של אנשים.

לימור מגן תלם: מה המנגנון שיש היום?

טל וינר שילה: חל איסור על נסיעה בתחבורה ציבורית.

טל וינר שילה: לכל השאלות לאופן האכיפה, נמצאת איתנו מירב.

לימור מגן תלם: אתם אומרים שחל איסור אבל בא בן אדם ועולה על הרכבת.

לימור מגן תלם: מישהו אוכף את זה?

לימור מגן תלם: בהקשר הזה, מה הסנקציה?

לימור מגן תלם: יש איסור ובכל זאת מישהו נמצא חיובי ועלה על הרכבת והוא חיובי.

לימור מגן תלם: מה הסנקציה על הדבר הזה?

צבי האוזר: והאם ה-5,000 שקלים של היציאה, זהים ל-5,000 שקלים של הפרה בכניסה?

צבי האוזר: או שיש פה מדרג?

גלעד קריב: חברת הכנסת בזק, יש לך שאלה נוספת?

ענבר בזק: אני רוצה להדגיש.

ענבר בזק: לפני שבועיים הגיע גיסי.

ענבר בזק: הוא הגיע בסוף לבידוד אבל עד שהוא הגיע לבידוד נסעו איתו אנשים.

ענבר בזק: לא היה שום פיקוח.

לימור מגן תלם: איך אוכפים ואם יש סנקציה?

ענבר בזק: אף אחד לא פיקח ולא בדק, לא אזיק אלקטרוני ולא כלום.

גלעד קריב: תכף נגיע לסיפור הבריאותי.

גלעד קריב: האם יש לכם מידע על פעולת ועדת החריגים?

גלעד קריב: כמה בקשות הגיעו בתקופת זמן שאתם יכולים להציג?

גלעד קריב: כמה מתוכם אושרו?

גלעד קריב: אני גם אבקש התייחסות ספציפית לתקנה 3.

גלעד קריב: האם באמת ישנו טופס מקוון בשלוש השפות?

צבי האוזר: שאלה שהתשובה עליה כן ולא.

צבי האוזר: אני מבין שאנחנו מתבקשים לאשר בין השאר סנקציה של 5,000 קנס למי שמפר ויוצא למדינה אסורה.

צבי האוזר: אבל מי שמפר ונכנס לארץ ומפר את הכללים, האם הסנקציה היא גם בגובה של 5,000 שקלים?

טל וינר שילה: לגבי סנקציה להפרת בידוד, אני אסתכל.

טל וינר שילה: לדעתי זה גם 5,000 שקלים.

קריאה: למרות שהפרת בידוד זאת הפרה יותר חמורה.

גלעד קריב: אני מבקש התייחסות.

טל וינר שילה: כמו שאמרתי, ועדת החריגים מנוהלת כיום על-ידי רשות האוכלוסין.

טל וינר שילה: נציגי רשות האוכלוסין אמורים להיות בזום.

גלעד קריב: הם מייד יענו.

גלעד קריב: האם הם יתייחסו לכל סוגיית האכיפה?

גלעד קריב: האם את יכולה להתייחס להיבטים הנורמטיביים לגבי מה קובעות היום התקנות לגבי הנכנסים לישראל מהמדינות המסוכנות.

גלעד קריב: ברמה הנורמטיבית ותכף נשאל אותם על אופן האכיפה.

טל וינר שילה: כמו שאמרתי, לגבי הנכנסים לישראל יש כמה דברים.

טל וינר שילה: על כולם, מכוח תקנות הבדיקות, חלה החובה להיבדק גם במדינת המוצא בדיקת PCR.

טל וינר שילה: הם לא יוכלו לעלות על מטוס אם לא תהיה תוצאה שלילית של בדיקת PCR.

טל וינר שילה: הם צריכים להיבדק פעם נוספת בשדה התעופה ואז הם מקבלים את התשובה.

טל וינר שילה: אם חלילה הם מקבלים תשובה חיובית, הם צריכים להיכנס לבידוד.

טל וינר שילה: בנוסף, צו בידוד בית, מה שנקרא צו בריאות העם, בידוד בית והוראות שונות, מחייב בבידוד את כל מי שחזר מרשימת המדינות אליהן היציאה אסורה.

טל וינר שילה: רשימת המדינות היא זהה לחלוטין.

טל וינר שילה: הוא מחויב בבידוד באותה מידה כמו אדם שנחשף לחולה.

טל וינר שילה: החובה הזאת לרשימת המדינות הספציפית הזאת חלה גם על מי שחוסן או החלים.

טל וינר שילה: חובה רחבה יותר חלה על מי שלא חוסן או החלים, וזה חובת בידוד שחלה על כל מי שחזר מכל מדינה שהיא.

גלעד קריב: דוקטור אלרואי פרייס התייחסה אתמול לנושא הזה, עברו עלינו 24 שעות אינטנסיביות.

גלעד קריב: אני רוצה לראות שאנחנו מדייקים.

גלעד קריב: יש בעצם היום שלוש קטגוריות של מדינות.

גלעד קריב: יש את כלל מדינות העולם, יש קבוצת מדינות ביניים וישנה את הרשימה המצומצמת של 6 המדינות בתוספת.

גלעד קריב: אם אני זוכר מה שנאמר, אני רוצה לוודא את זה כאן.

גלעד קריב: נאמר שהמדינות שבתוספת, אותן 6 מדינות, ישנו איסור יציאה והנכנסים מהמדינות הללו, ללא קשר לשאלה אם הם מחוסנים ומחלימים.

גלעד קריב: כל הנכנסים מהמדינות האלה חייבים בבידוד.

גלעד קריב: זאת הקטגוריה הכי מחמירה.

גלעד קריב: הקטגוריה השנייה היא בעצם קטגוריה שאומרת שכל מי שחוזר מכל מדינה שהיא והוא לא מחוסן או מחלים, גם חייב בבידוד.

גלעד קריב: הקטגוריה הנמוכה ביותר בחומרתה היא כל אדם שנכנס בשערי הכניסה לישראל מחויב בבדיקה.

גלעד קריב: אתם אומרים שזאת בדיקה שנייה כי הוא חייב גם במדינת המוצא.

גלעד קריב: כאן ממתינים לתשובה אם היא חיובית או שלילית.

גלעד קריב: מהפרסומים בתקשורת שהתשובות ניתנות בעיכוב של זמן לא מועט.

טל וינר שילה: לא ממתינים.

גלעד קריב: ממתינים לתשובה.

גלעד קריב: אנחנו יודעים מהפרסומים בתקשורת שלפעמים ממתינים זמן שמתקרב כבר לזמן הבידוד שצריך מבלי שיש בתקופת ההמתנה חובת בידוד.

גלעד קריב: בתקופת ההמתנה עד שאתה מקבל את התשובה אין חובת בידוד.

גלעד קריב: זה מכל המדינות בעולם, זה לא מקבוצת המדינות החמורות וזה גם לא לאנשים שלא מחוסנים או מחלימים.

גלעד קריב: אנשים שלא מחוסנים או מחלימים חייבים בחובת בידוד בכל מקרה.

טל וינר שילה: אשמח להבהיר שאלה שעלתה כאן קודם.

טל וינר שילה: הסיבה שאנחנו אוסרים יציאה ולא אוסרים כניסה כי זה הגבלה מחמירה פחות.

טל וינר שילה: לאסור כניסה של אזרח או תושב נחשבת הגבלה חמורה יותר, קשה יותר.

טל וינר שילה: לכן מעדיפים לאסור את היציאה כדי בעצם למנוע את הכניסה חזרה מאשר למנוע מאזרחים או תושבים מלחזור לישראל.

מוסי רז: איסור יציאה למי שיוצא ללמוד לשנה - - -

גלעד קריב: בהקשר הזה אני רוצה לומר משהו ברמה הנורמטיבית.

גלעד קריב: זאת פרשנות בהחלט מתקבלת על הדעת.

גלעד קריב: אין לה סימוכין בחוק-יסוד: כבוד האדם וחרותו.

גלעד קריב: חוק-יסוד: כבוד האדם וחרותו מדבר על כניסה ויציאה.

גלעד קריב: אני מבין את הטענה שאזרח ששב למדינתו זאת זכות שקשה למנוע.

גלעד קריב: אני רק מציע, שלא נקל ראש גם בזכות של אדם לצאת ממדינתו.

גלעד קריב: בטח גם לא נקל ראש בעובדה שבסופו של דבר המטרה היא למנוע כניסת וריאנטים ולא יציאת אזרחים.

גלעד קריב: מה לעשות, על-פי תפיסת המדתיות בצמצום זכויות חוקתיות, צריך לדבר גם על ההלימה.

גלעד קריב: בטח שצריך לדבר על ההלימה, אם אנחנו נשמע בעוד רגע מנציגי רשות האכיפה, שיש לנו חורים בכל מה שקשור לאכיפת ההוראות הנורמטיביות הקיימות לגבי הכניסה וגם כמה כשלים לוגיים בהוראות הנורמטיביות הקיימות, כמו זה שהוצג כאן.

גאל אזריאל: אני רוצה להסביר, שמבחינת זכות היציאה, גם כשתיקנו את החוק ונוסף סעיף 7א רבתי לחוק, עניין היציאה מישראל כתוב שאי-אפשר להגביל את היציאה של מי שאינו אזרח או תושב ישראלי.

גאל אזריאל: בעצם אין לו זכות מוקנית לחזור.

גאל אזריאל: גם, מי שיוצא לתקופה ארוכה - - -

לימור מגן תלם: אני שוב שואלת.

לימור מגן תלם: כשחוזרים לארץ ומאובחנים כחיוביים וצריכים ללכת לבידוד.

לימור מגן תלם: מה קורה בדרך מנתב"ג הביתה?

לימור מגן תלם: אני לא מצליחה להבין.

לימור מגן תלם: אסור לנסוע בתחבורה ציבורית.

לימור מגן תלם: מה קורה אם נוסעים?

לימור מגן תלם: איזו אכיפה יש על זה?

צבי האוזר: זה כמו שאת נוסעת לבדיקה.

צבי האוזר: יש לך חום, את חוששת שיש לך קורונה.

לימור מגן תלם: לא, פה אתה כבר חיובי.

לימור מגן תלם: אתה בשדה התעופה ואובחנת כחיובי.

לימור מגן תלם: מה קורה עם הדרך הביתה?

לימור מגן תלם: אתם אומרים שאסור לנסוע בתחבורה ציבורית אבל נוסעים ברכבות.

גלעד קריב: לא נעשה רב שיח.

גלעד קריב: נשאלה שאלה, מי מנציגי הממשלה יכול להתייחס לסוגיה הזאת?

גלעד קריב: נבקש תשובה מגורמי האכיפה.

גלעד קריב: חבר הכנסת האוזר.

צבי האוזר: בעצת היושב-ראש, אני עדיין רוצה להישאר בצד הנורמטיבי.

צבי האוזר: בניגוד להסדרים המיוחדים שנקבעו בחודשים מרץ ואפריל, שבאמת העולם היה כמרקחה.

צבי האוזר: אנחנו גם כמערכת אולי יותר קטנה ולכן יותר גמישה, מצאנו פתרונות יצירתיים ולעיתים גם ייחודיים, ראה איכוני שב"כ וכדומה.

צבי האוזר: היום אנחנו כבר בסיטואציה שהמגפה היא עובדה ידועה לכולם.

צבי האוזר: אני שואל, האם יש איזה מחקר משווה או איזו הצגה משווה באשר לסנקציות שמופעלות על אזרחים ביציאה במקומות אחרים בעולם?

צבי האוזר: הרי המחשבה הזאת, ככל שתהיה אפקטיבית, מן הסתם אולי גם אחרים חשבו על זה.

צבי האוזר: האם יש בפנינו ואולי זה במצגת, איזו השוואה בינלאומית בנושא של כניסה ויציאה בכלים אפקטיביים.

צבי האוזר: הרי כל העולם מתמודד מול וריאנט הדלתא, הווריאנט ההודי וכדומה.

צבי האוזר: אותי דוקרת בעין שאלת היציאה.

צבי האוזר: בסוף אנחנו צריכים לעצור את זה בכניסה ולא ביציאה.

צבי האוזר: יכול להיות שאנחנו צריכים להכביד יד על כניסה.

צבי האוזר: לחייב אנשים לממן שהייה במלון ל-14 יום על חשבונם.

צבי האוזר: להודיע מראש שכל מי שנכנס מהמדינה הזאת חייב להישאר 14 יום במקום מסוים שהממשלה מסדירה אותו וזה יעלה לו 14,000 שקלים.

צבי האוזר: שמעתי על דברים כאלה.

צבי האוזר: יפן נוקטת באמצעות מהסוג הזה ומדינות אחרות.

צבי האוזר: איפה אנחנו במשוואה הבינלאומית בפרט לנושא היציאה?

גלעד קריב: צביקה, אני מוטרד מהזמנים.

צבי האוזר: אתה רוצה לדחות את זה?

גלעד קריב: אני רוצה להציע את ההצעה הבאה.

גלעד קריב: אנחנו נצא מהישיבה הזאת עם רשימה מאוד ברורה.

גלעד קריב: שאלות שהן יותר מקרו, כמו לבקש נתונים השוואתיים לעולם.

גלעד קריב: אנחנו נקיים דיון בהגדרה בעשרה הימים הקרובים.

גלעד קריב: הציפייה שאתם תבואו אלינו ואנחנו נקבל את התשובות.

גלעד קריב: אני רוצה את השאלה שלך.

גלעד קריב: אני מבין שנמצאים איתנו נציגים של גורמי האכיפה במשרד הפנים.

גלעד קריב: סליחה, המשרד לביטחון פנים, מירב שץ.

גלעד קריב: מירב שלום, ברוכה הבאה.

גלעד קריב: שמעת את השאלות שנשאלו על-ידי חברי הכנסת?

גלעד קריב: נשמח להתייחסותך.

מירב שץ: אני רוצה להצטרף לדבריו של חבר הכנסת האוזר.

מירב שץ: חייבים לשים לב על נקודות הזמן השונות שעברנו עם תהליך האכיפה של הקורונה.

מירב שץ: למה אני אומרת את זה?

מירב שץ: כי אני מתייחסת לנושא של התחבורה.

מירב שץ: בשלבים מסוימים הוחלט מי אוכף בכל תקנה, איזה גוף ואיזה משרד אמון על האחריות והאכיפה.

מירב שץ: זאת אומרת, שנושא של תחבורה ציבורית, רכבות, בשעה שהיה אסור לעלות עליהן, מי שהיה הגוף שהיה אמון עליהם זה היה משרד התחבורה.

מירב שץ: רכבות מנתב"ג, אני מזכירה לכם, לא היו פעילות.

מירב שץ: זה הליך שהתחלנו לא מזמן.

מירב שץ: למה חשוב לומר את זה?

מירב שץ: משטרת ישראל קיבלה אחריות בדיון עם ראש הממשלה.

מירב שץ: לאור העובדה שכמות הנוסעים היתה כל-כך קטנה, היא קיבלה אחריות משימתית.

מירב שץ: הקורונה באיזה שלב הצטמצמה ומה שהיה באמת חשוב היה לשמור על תחלואה נמוכה.

מירב שץ: לכן הוחלט על-ידי ראש הממשלה, שמשימת העל של משטרת ישראל אל מול כמות האוכפים שהוקצו למשימה הזאת, תהיה רק אכיפת מבודדי חו"ל וזאת המשימה שמשטרת ישראל התרכזה בה.

מירב שץ: לאט לאט התחלנו לפתוח.

מירב שץ: התחלנו לפתוח תחבורה, התחלנו לפתוח רכבות.

מירב שץ: על הדברים האלו לא ניתן מענה.

מירב שץ: בהחלט צודקת חברת הכנסת שהיום יכול אדם לעלות לאחר בדיקת קורונה אבל הוא לא יידע שהוא חולה.

מירב שץ: למה?

מירב שץ: כי הוא לא מקבל תוצאה בשדה.

מירב שץ: הוא מקבל תוצאה אחרי 24 או 48 שעות.

מירב שץ: זאת אומרת, כל שמותר לו זה לא לעלות על רכבת אלא על רכב ולהגיע עד לקבלת תשובה בהנחה והוא מבודד.

מירב שץ: אני מזכירה לכם שאם הוא מחוסן או מחלים הוא לא חב בבידוד כלום.

מירב שץ: הוא גם לא צריך להמתין לתשובה.

מירב שץ: מישהו שאל מה זה משנה.

מירב שץ: זה משנה כי אין פה מה לאכוף.

מירב שץ: זה בן אדם שמותר לו לעלות ולהגיע לביתו.

מירב שץ: לכן אני חושבת שבהחלט היום, לאור המצב שגם התחלואה עלתה צריך לחזור ולחשוב האם האכיפה הזאת של נסיעה נכנסת שוב למשוואה.

מירב שץ: בסך הכול צריך להבין, למדינת ישראל יש קרוב ל-42,000 מבודדים, מתוכם משטרת ישראל אוכפת את מבודדי חו"ל.

מירב שץ: זאת אומרת, היא אוכפת היום 12,838 מבודדים.

מירב שץ: זה התפקיד שלה המרכזי היום אל מול עבירות נוספות שיש בנתב"ג, שזה ביצוע בדיקה, החובה להגיע עם בדיקה למדינת ישראל.

מירב שץ: זה מרבית הכובד שהמשטרה נותנת בכוח האדם.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול גם אותך, גברת שץ, וגם את נציגי משרדי הממשלה.

גלעד קריב: שמענו כרגע התייחסות לנושא האכיפה של הנכנסים לישראל.

גלעד קריב: אני מבקש להבין מי הגורם האחראי של הסנקציה החדשה?

מירב שץ: באופן עקרוני, הסמכות הוקנתה לשוטר ולמפקח של רשות ההגירה והאוכלוסין.

מירב שץ: בתקופת הקורונה מפקדי רשות ההגירה והאוכלוסין, 270 במספר, היו במשטרת ישראל ועבדו בצמוד עם השוטרים וביצעו פעולות אכיפה.

מירב שץ: ב-1.6, למעשה, הם הוגדרו למשימות העיקריות שלהם ולכן הוחלט שישולבו למשימה זאת יחד עם משטרת ישראל.

מירב שץ: צריך לזכור שדווקא בימים האחרונים שני אירועים שמהם למדנו כמה דברים.

מירב שץ: אירוע ראשון היה 8 נוסעים ויותר בהמשך היום שנמצאו שהם אזרחים ישראלים ומעוניינים לצאת למדינה אסורה, לרוסיה, כשאין בידם אישור כלשהו.

מירב שץ: אני מזכירה שלא היה ניתן לאכוף כלפיהם כי התקנה דורשת יציאה וכל עוד שהם לא יצאו, פעולת האכיפה היחידה שבוצעה על-ידי רשות ההגירה והאוכלוסין היתה להוריד אותם מהמטוס ולהחזיר אותם לביתם.

מירב שץ: זה לנושא היציאה.

גלעד קריב: האם כשאדם נכנס לישראל, נעשית איזו בדיקה האם מעבר לנמל התעופה ממנו הוא עלה, האם הוא הגיע ממדינה אסורה?

גלעד קריב: האם מסלול הנסיעה של האזרח הישראלי שיצא למדינה אסורה ולא נתפס באותו כאן.

גלעד קריב: הוא עבר מהמדינה האסורה למדינה מותרת ומשם הוא הגיע לארץ.

גלעד קריב: האם יש היום איזה מנגנון אכיפה?

גלעד קריב: גם בדרך לשם וגם בדרך משם?

גלעד קריב: מה שאנחנו למדים מדבריים, שבעצם נכון להיום אין סנקציה פלילית שמופעלת על מי שהתכוון לצאת.

מירב שץ: אנחנו כן נוכל ליצור מצב.

מירב שץ: הרי כל אדם שיוצא היום מחויב להצהיר לאיזו מדינה הוא נוסע והאם הוא נוסע למדינה אדומה.

מירב שץ: זאת אומרת, בהנחה ואני שולפת את הצהרות הנוסעים הללו ואני מגלה שהם הצהירו בטופס ההצהרה שהם לא יוצאים למדינה אדומה ואנחנו תפסנו אותם על המטוס לרוסיה, כאן נוכל לפתוח סנקציה פלילית ולפתוח תיק בגין מסירת הצהרה כוזבת.

גלעד קריב: זאת לא סנקציה פלילית.

גלעד קריב: האם נעשית היום איזו פעולת בדיקה ואכיפה לנכנסים לישראל כדי לוודא שהם לא יצאו מישראל למדינה אדומה?

מירב שץ: זה לא תפקיד של המשטרה מי שישיב על השאלה זה נציג רשות ההגירה והאוכלוסין.

מירב שץ: אמנון נמצא בזום שאתמול עשה עבודה מצוינת כדי שנוכל לפרסם ושאנשים יבינו את המשמעויות.

מירב שץ: השוטרים נקראים לתת את הדוח ולבצע את האכיפה.

גלעד קריב: אם אני מבין, כשפקידי רשות ההגירה מזהים שאדם יצא מישראל למדינה אסורה, אז בחזרתו, אם זה מתברר, אז מוזמן בעצם שוטר לתת לו קנס?

מירב שץ: בשלב הזה אכן.

מירב שץ: אני מציינת שיש סמכות למפקחי רשות ההגירה לתת קנס בדיוק כמו שוטר.

גלעד קריב: חבר הכנסת האוזר רצה לשאול אותך שאלה ואז ניגש לנציג רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: לא שכחנו את הסקירה האפידמיולוגית.

גלעד קריב: לא יכולתם במשך שנה וחודשים מילה יותר קלה לצברים כמונו?

צבי האוזר: תודה על הסקירה.

צבי האוזר: בשטף דברייך הבנתי שהמשטרה יש לה אבחנה בין אכיפת בידוד רגיל לאכיפת בידוד של מי ששב מחו"ל.

צבי האוזר: אמרת שיש 42,000 מבודדים, 12,000 חוזרי חו"ל.

צבי האוזר: זה נכון?

מירב שץ: נכון.

צבי האוזר: זאת אומרת, אדוני היושב-ראש.

צבי האוזר: ברשותך, אני רוצה להפנות את תשומת ליבך.

צבי האוזר: אני מבין שהקנס על מפר בידוד חו"ל אל מול הקנס אל מפר בידוד רגיל הוא זהה?

מירב שץ: הוא זהה, 5,000 שקלים לכל מפר בידוד.

מירב שץ: כעת יש הפרדה בין חולה שמפר לבין מבודד.

מירב שץ: זה 5,000 שקלים.

צבי האוזר: אני מבין שיש ברשימת המדינות האסורות, כפי שמופיעה בתוספת, הגם שלא יצאו, אין מניעה שאנשים ייכנסו מהמדינות הללו בתנאי שייכנסו לבידוד.

מירב שץ: נכון.

צבי האוזר: האם מישהו שקל, אתם או משרד המשפטים, להגדיל משמעותית את הקנס שמושת על מי ששב ממדינה אסורה ולא לפגוע בזכויות של יציאה.

צבי האוזר: להגיד, אם אתה יוצא לאחת משש המדינות האלה, קודם כל יש עליך פיקוח מוגדר וגם אין לך קנס של 5,000 שקלים, יש לך קנס של 50,000.

צבי האוזר: זאת אומרת, שאם אתה יוצא למדינה כזאת בוודאות אתה נשאר ואולי שם הבידוד צריך להיות 14 יום ולא 10 ימים ולחזור למתכונת המחמירה.

צבי האוזר: שנית, כל הפרה כזאת היא מאוד משמעותית.

צבי האוזר: הסכנה שאתה מהווה היא גדולה והיא מחושית כי על זה אנחנו ממקדים אכיפה, כי אנחנו רוצים למנוע כניסה מהמדינות האלה.

צבי האוזר: לכן כנראה שנוריד בצורה שכזאת את היקף הרצון להגיע לאותן מדינות.

גלעד קריב: יש לי תחושה שכולנו חשים כאן.

צבי האוזר: אני לא יודע אם זה נשקל.

גלעד קריב: יש תחושה שהמדינה חשה שאין בידיה כלים אפקטיביים דיים לאכוף את חובת הבידוד אז מנסים לחסום את הפרצה מצד אחר של הצינור הדולף.

גלעד קריב: אנחנו נצטרך לעסוק בסוגיה הזאת.

גלעד קריב: יושב-ראש הכנסת הרשה לנו לקיים את הדיון הזה עד השעה 13:45 ואני מתכוון להביא את הדברים להצבעה עם כמה אמירות איך להמשיך את התהליך.

גלעד קריב: כן חשוב לי לפני הסקירה הבריאות, שמחויב מכוח החוק שנשמע אותה בדרך לאישור התקנות, נשמע את נציג רשות ההגירה והאוכלוסין.

אמנון שמואלי: כמה דברים.

אמנון שמואלי: ראשית, רק אתמול קיבלנו את הסמכות לטפל ביוצאים למדינות "השחורות" שהן בסיכון.

אמנון שמואלי: באמת התחלנו אכיפה ואתמול הורדנו 37 אנשים מהטיסות.

אמנון שמואלי: העברנו אותם להמשך טיפול עם המשטרה לקבלת קנסות או דוחות, מה שימצאו לנכון.

אמנון שמואלי: בחזרה לארץ אנחנו מצליחים לאתר את מרבית האנשים שחוזרים מהמדינות האלה.

אמנון שמואלי: הנקודה היא שכמו שאיתרנו אותם, ראינו שהם יצאו בתקופה האסורה.

אמנון שמואלי: בהתייעצות מהירה עם המשטרה, עם משרד המשפטים ומשרד הבריאות, התברר שאנחנו לא יכולים לרשום להם קנסות, כי הם יצאו לפני ה-28-29 לחודש, התאריך הקובע.

אמנון שמואלי: אנחנו משתדלים לעשות הכול על-מנת לאתר.

אמנון שמואלי: את מרביתם אנחנו עושים את זה בהצלחה לא רעה.

אמנון שמואלי: לגבי המשך הטיפול לגבי הקנסות.

אמנון שמואלי: למרות שיש לנו סמכויות, אנחנו מעבירים להמשך טיפול למשטרה כי בדרך-כלל הקנסות האלה גוררים התנהגות לא נורמטיבית מצד הנקנס.

אמנון שמואלי: לכן אנחנו מבקשים שהמשטרה תגיע ותטפל.

גלעד קריב: כשאתה אומר שאתם מעבירים למשטרה, בצורה המאוד מאוד יישומית, אתם קוראים לשוטר?

גלעד קריב: זה לא שאתם שולחים את שמו למשטרה.

גלעד קריב: הבן אדם מקבל את הקנס במקום בידי שוטר או שוטרת.

אמנון שמואלי: אנחנו עובדים גם שנה וחצי בידיים שלובות עם כל הגורמים, משרד הבריאות וכל היתר.

אמנון שמואלי: כל אחד עושה את תפקידו וככה משלימים את הפאזל.

אמנון שמואלי: אמרתי שהתפקיד שלנו מתמקד באיתור גם ביציאה וגם בכניסה.

אמנון שמואלי: מרבית המשאבים שלנו מושקעים באיתור ובהצלחה לא מועטה.

אמנון שמואלי: לגבי המדיניות השלישיות, מצליחים לאתר את חולקם וזה מאוד קשה.

אמנון שמואלי: אנחנו עושים את הכול כדי לאתר אותם ומי שמאותר מטופל על-ידי הממשלה.

גלעד קריב: לגבי הדבר האחרון שאמרת.

גלעד קריב: האם יש לך כבר נתונים מספריים?

גלעד קריב: האם אתה יכול לומר לנו כמה אנשים שנכנסו לישראל נמצאו על ידכם כמגיעים מהמדינות האסורות ישירות או שלא ישירות?

אמנון שמואלי: לא, לא עשינו את זה.

אמנון שמואלי: יש נתונים כלליים.

אמנון שמואלי: לי אין את הנתונים המדויקים לגביהם.

אמנון שמואלי: יש לי רק נתונים של בקשות לוועדת חריגים.

גלעד קריב: זה נושא שפחות נגענו בו הפעם הזאת ואנחנו ניגע בו בפעם הבאה.

גלעד קריב: אני רק רוצה לומר לחברי וחברות הוועדה, ותקני אותי היועצת המשפטית, שכל תחום הבידוד בעת הכניסה לישראל הוא לא בסמכותנו, נכון?

גלעד קריב: הוא מכוח פקודת בריאות העם ולכן ברמה של הפיקוח הפרלמנטרי - - -

איל זנדברג: הפיקוח הפרלמנטרי נעשה על כל מעשה הממשלה.

איל זנדברג: בהלכה של האישור הספציפי בהליך לפי החוק המסוים - - -

גלעד קריב: הכוונה היתה לא בידנו במובן של ועדת חוקה.

גלעד קריב: זה חשוב כי כרגע לא הוקמה בכנסת ועדת עבודה, רווחה ובריאות.

גלעד קריב: לכן בעצם כרגע לא קיים פיקוח של ועדה על כל הצד השני.

גלעד קריב: בצדק, לדיון הזה איתרנו אותו כצד היותר פרובלמטי.

גלעד קריב: הצד של היציאה מישראל כבר הגדרנו ואני חושב שתסכימו, שהוא הצד הפחות מאתגר.

גלעד קריב: כל מה שקורה עם הנכנסים לישראל מבחינת אכיפת חובת הבידוד, האפקטיביות שלו, זה כרגע האתגר הגדול.

גלעד קריב: חשוב שהחברים והחברות יבינו שאנחנו לא מטפלים כאן - - -

איל זנדברג: אני אגיד את זה רק לצורך המיפוי של הסוגייה.

איל זנדברג: לצורך הפרוטוקול אני אומר שההערה לגבי השימוש בדחיפות נרשמה וכמובן נעביר אותה לבכירים במשרד, זאת אכן הערה משמעותית.

איל זנדברג: דיברתם קודם על זכויות חוקתיות.

איל זנדברג: אם המדינה נמצאת במצב שבו צריך למצוא בין הגבלה של זכות כניסה של אזרח חזרה לארצו, לביתו, לקהילתו, לפרנסתו וכדומה לבין הגבלת היציאה שלו למספר מסוים של מדינות, אם זאת הבחירה, אנחנו חשבנו שמבחינה חוקתית באמת ההגבלה של היציאה פחות חמורה.

איל זנדברג: השאלה שעולה פה מהדיון היא, האם אכן אנחנו נמצאים בשלב הזה ומהם הדרכים והאם מוצו כל הדרכים, כולל השקעת המשאבים וכדומה ובניית תהליכים ושיתופי פעולה, כדי להבטיח שמה שלא ייכנס זה הנגיף ולא אנשים?

איל זנדברג: זאת אומרת, איך נאתר את אותם אלה שנושאים נגיף בזמן הנכון, נדע לפקח עליהם ברציפות מהרגע שהם נוחתים כאן באופן שיוכל אולי, לחסוך.

איל זנדברג: זה הדיון.

איל זנדברג: הדבר הזה, להבנתי, צו הבידוד הוא רק רכיב בתוכו.

צבי האוזר: נכון וזה נהוג בעולם למנוע יציאה – למדתם.

איל זנדברג: הסדרים שונים לגבי כניסה אפילו מחמירים - - -

צבי האוזר: לגבי יציאה.

איל זנדברג: אני לא רוצה בשלוף - - -

צבי האוזר: האם יש מדינה בעולם שאוסרת על יציאה?

איל זנדברג: רציתי בעיקר לדבר על המיפוי ולומר שלכן זה מכלול.

איל זנדברג: הבידוד זה רק רכיב והוא לא בפני עצמו.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו בהקשר הנורמטיבי.

גלעד קריב: זה בסדר להשתמש בפטיש חמש קילו במקום שיש פחות פגיעה בזכות חוקתית יסודית.

גלעד קריב: אבל כשבסופו של דבר מחבר את הנורמטיבי למצב בשטח ואתה מבין שזה בסדר גמור שאתה מטפל ביציאה, אבל בינתיים בכניסה אתה לא מטפל אפקטיבית, אז יש מקום לשים סימני שאלה על הבחירה בפגיעה הנורמטיבית.

איל זנדברג: לכך כיוונתי.

ניצן רוזנברג: גם מבחינת סמכות הפיקוח הפורמלית של הוועדה, אז נכון שצו בידוד בית לפקודת בריאות העם זה באמת בפיקוח של ועדת עבודה ורווחה, אבל בנושא של בידודים יש גם בחוק הקורונה אפשרות לממשלה להכריז על חובת בידוד במלונית ולהכריז על חובת בידוד בפיקוח טכנולוגי.

ניצן רוזנברג: שני העניינים האלה הם כן בסמכות הפיקוח של ועדת החוקה.

ניצן רוזנברג: ככל שיש הארכה מעל תקופה מסוימת, זה אמור להגיע להגיע לאישור של ועדת החוקה מראש.

גלעד קריב: כרגע זה לא קיים.

צבי האוזר: אנחנו יכולים לחשוב על הסדרי בידוד ייחודיים לשבים מהמדינות האלה.

צבי האוזר: זה לא אותו בידוד ולא אותן סנקציות, בידוד והפרתו.

גלעד קריב: מכיוון שיש לנו 14 דקות ואני מאוד מקפיד בהוראות היושב-ראש, אני אומר כבר מראש שבכוונתי להציע לחבריי לאשר את התקנות.

גלעד קריב: דרך אגב, רק לידיעת נציגי הממשלה, כל חברי הכנסת שנמצאים כאן הם נציגי הקואליציה.

גלעד קריב: עצם העובדה שנציגי הקואליציה הם אלה שמאתגרים אתכם בכל השאלות, מלמדת גם על גישתה של הקואליציה החדשה לצורך לבדוק את האיזונים שקיימים.

גלעד קריב: דיברנו על זה גם בחוק הקורונה הגדול כשאישרנו את הארכת תוקפו אבל תוך אמירה ברורה.

גלעד קריב: א', צמצמנו את זה מ-6 חודשים ל-5 חודשים.

גלעד קריב: ב', נתנו דירקטיבות, קריאות כיוון, מאוד מאוד ברורות לצורך למצוא נקודות איזון חדשות.

גלעד קריב: גם כאן אתם שומעים את הציפייה הזאת למחשבה דווקא מצד הקואליציה.

גלעד קריב: אנחנו נבקש הצגה קצרה ותמציתית של הדברים.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לקרוא את הנוסח.

לימור מגן תלם: במצגת תתייחסו למה דווקא המדינות האלה.

גלעד קריב: אנא וממש בתמציתיות.

אילנה גנס: (מוצגת מצגת) את תמונת המצב האפידמיולוגית כולכם מכירים.

אילנה גנס: למעשה, עד לפני עשרה ימים היינו בתקופה של קרוב לחודשיים של תחלואה מאוד נמוכה ויציבה.

אילנה גנס: אגב, רובה הגיע מחו"ל, כפי שאתם יכולים לראות כאן.

אילנה גנס: למעשה, על-פי הערכת סיכונים שאנחנו כל הזמן מבצעים, עדיין יש כמה דברים שעלולים להפר את האיזון שהצלחנו להגיע אליו בהחלט בזכות מבצע חיסונים רחב היקף, שאף מדינה בעולם נכון להיום לא הצליחה להגיע להישג כמו מדינת ישראל.

אילנה גנס: אז קודם כל יש המשך פנדמיה עולמית.

אילנה גנס: זה מתקשר, אגב, לווריאנטים.

אילנה גנס: כאן אתם יכולים לראות את מפת העולם כפי שהיא מפורסמת על-ידי CDC.

אילנה גנס: היא מראה עדיין עד כמה כל העולם חולה.

אילנה גנס: אנחנו רואים המשך פנדמיה עם המשך עלייה בתחלואה בהרבה מאוד מדינות העולם בחלקן אנחנו מתחילים לראות קצת שיפור, דוגמת ארצות הברית שמתחסנת ומגיעה לרמות חסינות יותר גבוהות ומדינות נוספות.

אילנה גנס: יחד עם זאת, יש עדיין יש שונות מאוד גדולה בהתנהגות של הפנדמיה במדינות שונות בגלל צפיפות אוכלוסין, התחסנות, סוגים שונים של חיסונים.

אילנה גנס: אנחנו זכינו שאנחנו מתחסנים ב"פייזר" אבל בעצם יש הרבה מאוד חיסונים בעולם שרמת המוגנות שהם מקנים היא יותר נמוכה.

אילנה גנס: אנחנו רואים את זה כרגע הלכה למעשה במדינות שהצליחו להגיע לרמת חסינות גבוהה ועדיין אנחנו עדים לעלייה מאוד מאוד משמעותית של היקפי התחלואה.

אילנה גנס: בעצם, התחלואה ממשיכה.

אילנה גנס: דבר שני זה הווריאנטים.

אילנה גנס: אגב, ווריאנטים ממשיכים בריבוי מוטציות במקומות שיש תחלואה גבוהה.

אילנה גנס: יש קשר ישיר בין הדברים.

אילנה גנס: ככל שיש יותר תחלואה אנחנו רואים יותר וריאנטים חדשים שנוצרים.

אילנה גנס: אנחנו רואים גם עוד מגמה.

אילנה גנס: בדרך-כלל גם אם הווריאנט הבריטי שנכנס לישראל, גילינו אותו בדיעבד, אחרי שכבר היתה התפשטות קהילתית שהיה מאוד מאוד קשה לעצור אותה.

אילנה גנס: לכן, האסטרטגיה היותר נכונה היא כמובן למנוע את הכניסה שלהם כי ברגע שזה כאן מאוד מאוד קשה לעצור את זה.

אילנה גנס: דבר אחרון.

אילנה גנס: אנחנו כבר היום יודעים, מבחינת פרסומים מדעיים, שחלק מהווריאנטים הם יותר אלימים, יותר מדברים, גורמים יותר לתחלואה ותמותה בהשוואה לווריאנטים אחרים וגם פוטנציאל ההדבקה שלהם יותר גבוה.

אילנה גנס: אתם יכולים לראות כאן.

אילנה גנס: תסתכלו על החלק הכחול בהיר בגרף שמראה בעצם את ההשתלטות של הזן ההודי כאן במדינת ישראל בטווח של חודש אחרון.

אילנה גנס: זה רק מצביע עד כמה הווריאנט הזה יותר מדבר בהשוואה לווריאנטים אחרים וכמה מהר הוא דחק את כל הווריאנטים האחרים.

אילנה גנס: נכון להיום, תוצאות בארץ מצביעות על 90% מכלל הריצופים של דגימות ואנחנו מרצפים את כל הדגימות החיוביות נכון להיום במדינת ישראל.

אילנה גנס: אנחנו רואים את הזן ההודי, זן דלתא, עד כמה הוא דומיננטי ועד כמה מהר הוא הצליח להשתלט.

אילנה גנס: הוא מצליח לדחוק את הבריטי.

אילנה גנס: אגב, אנחנו רואים את הווריאנט ההודי, הדלתא, חוזר כיום כמעט מכל יעד בעולם.

צבי האוזר: כשאתם מדברים על נושא כזה, אתם לא יכולים להביא בפני הוועדה שקף שמעודכן מלפני שבועיים.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על שינויים יומיים.

צבי האוזר: אני מניח שהמעקב הוא יומי.

אילנה גנס: נכון, אבל בדיקת ריצוף היא בדיקה מורכבת שהתוצאה שלה לוקחת 10 ימים.

אילנה גנס: לכן הנתונים מעודכנים 10 ימים אחורה.

גלעד קריב: אני מצטער שלא אפשרנו הרבה זמן.

גלעד קריב: חשוב לנו שתגיעי לנושא המדינות.

אילנה גנס: הדבר האחרון שחשוב להזכיר.

אילנה גנס: לגבי החסינות, אנחנו עדיין עם שליש מאוכלוסיית מדינת ישראל שאינה מחוסנת.

אילנה גנס: מרביתה ילדים ולכן אנחנו עדיין יכולים לראות התפרצויות כפי שאנחנו רואים אותן היום.

אילנה גנס: בעצם המטרות שלנו הן קודם כל למנוע.

אילנה גנס: מניעה היא תמיד הכי נכונה בכל היבט של בריאות הציבור והדרך של מניעת כניסת תחלואה וכניסת וריאנטים בסופו של דבר היא באמצעות מניעת תחלואה מיובאת לישראל וזה הקריטריונים.

אילנה גנס: בעצם, כשבאנו לבחון קריטריונים, בשביל להעריך את מידת התחלואה במדינות העולם, בעצם בדקנו מספר סנסורים שאנחנו יכולים להשתמש בהם על-מנת להעריך תחלואה במדינה כזאת או אחרת.

אילנה גנס: אנחנו משתמשים במגוון רחב של סנסורים שמשמשים אותנו אבל הסנסור הרגיש ביותר זה תחלואה נכנסת.

אילנה גנס: זה לא בהכרח המדינה מדווחת על תחלואה של עצמה.

אילנה גנס: יש הרבה אינטרסים כאלה ואחרים, יכולות ריצוף, אינדיקציות שונות, ולכן קשה להסתמך בצורה אחידה על דיווח עצמי של מדינה כזאת או אחרת.

אילנה גנס: לכן אנחנו רואים תחלואה נכנסת.

אילנה גנס: קשה לראות את זה בשקף אבל בעצם יש לנו קריטריונים איך אנחנו מכניסים מדינה לרשימת מדינות אסורות וזאת התחלואה.

אילנה גנס: אם בחודש האחרון נכנסו לנו מעל 50 חולים מאותה מדינה ספציפית, או לחילופין מעל 10 חולים שהם מהווים מעל חצי אחו7ז מכלל הנכנסים מאותו יעד.

אילנה גנס: הקריטריון השלישי זה וריאנטים.

אילנה גנס: אם אנחנו רואים שאנשים שחוזרים מיעד ספציפי, לדוגמה ברזיל, כמעט כולם מגיעים עם הזן הברזילאי שהוא זן מסוכן שמוגדר כזן מסוכן בכל העולם וגם כאן בישראל.

אילנה גנס: מבחינתנו זה יעד שאנחנו רוצים להמעיט או לאסור יציאה אליו.

אילנה גנס: אלה בעצם שלושת הקריטריונים והם הרגישים ביותר.

אילנה גנס: כמובן שאנחנו משתמשים גם בדברים נוספים.

אילנה גנס: אנחנו לא יחידים בעולם שבנינו מודל כזה או אחר.

אילנה גנס: יש מודל אמריקאי, מודל בריטי, שבוחן את כל מדינות העולם ומסווג אותם.

אילנה גנס: ראיתי את המפה של CDC מה המדינות שרמת התחלואה שם גבוהה.

אילנה גנס: זה כלי שהוא בעצם קיים בהרבה מאוד מדינות ונחשב גם כמידתי, להגביל או לאסור יציאה שלא לצורך חיוני למדינות שיש בהן תחלואה.

לימור מגן תלם: כל כמה זמן עושים את הבדיקה הזאת?

לימור מגן תלם: מדינה שמוגדרת כמדינה אדומה, כל כמה זמן עושים את הבדיקה מה היחס באחוזים של אלה שחוזרים חולים מול אלה שחוזרים לא חולים?

אילנה גנס: אנחנו עושים מיפוי אחת לשבוע בשביל להעריך תחלואה גם בשביל להתרשם ממגמות.

אילנה גנס: אפידמיולוגית אנחנו מבינים שצריך להסתכל לפחות על שבועיים כי תנודה של שבוע לכאן או לכאן - - -

גלעד קריב: זה גם מתחייב מהחוק, שאחת לשבועיים, כשאתם מבקשים מאיתנו להאריך.

גלעד קריב: המינימום הוא אחת לשבועיים כי מבקשים מאיתנו לאשר את הרשימה.

גלעד קריב: אילנה, אני מתנצל אבל פשוט חובת הזמנים.

גלעד קריב: מבחינתי הדיון היה חשוב.

גלעד קריב: ברור שמבחינתנו עלו פה סוגיות גם משפטיות אבל גם יישומיות, שאנחנו חייבים לקבל עליהן תשובות.

גלעד קריב: אנחנו נשמע את תיקון התקנות ונצביע עליו.

גלעד קריב: אני מניח שננהג כעמדת הקואליציה.

גלעד קריב: אבל, אנחנו נקיים כאן עוד דיון לפני חידוש התקנות.

גלעד קריב: התקנות האלה פג תוקפן ב-11.7.

גלעד קריב: אנחנו נקבע כבר עכשיו דיון ל-11.7.

גלעד קריב: זה דיון שבו אתם תאשרו מראש את התקנות.

גלעד קריב: אני כבר אומר, זה דיון שבו אני מצפה לעסוק בתקנות.

גלעד קריב: אבל גם אם משום מה תחליטו להשתמש עוד פעם בחריג הדחיפות, הדיון יתקיים ב-11.7.

גלעד קריב: בדיון הזה אנחנו נעסוק בכל הסוגיות העקרוניות שעלו כאן.

גלעד קריב: הסוגיות האלה זה כיצד אתם אוכפים את הסנקציה על מי שהתכוון לצאת ואתם מנעתם את יציאתו, כי כרגע אין פתרון בתקנות לעניין הזה.

גלעד קריב: לא ניתן להטיל עליו את הסנקציה הפלילית וזה דבר לא הגיוני ולא קוהרנטי.

גלעד קריב: דבר שני.

גלעד קריב: איך המערכות מתכוונות לחזק את חובת אכיפת הבידוד, במיוחד על המדינות הללו?

גלעד קריב: אי-אפשר לבקש מאיתנו לאסור ולגלות, שבעצם מעבר לנורמה המחמירה אין אכיפה מחמירה על הבאים מהמדינות האלה.

גלעד קריב: לא הספקנו לגעת בכל סוגיית ועדת החריגים.

גלעד קריב: אני אבקש נתונים מספריים על כל עבודת ועדת החריגים.

גלעד קריב: כמה בקשות מוגשות?

גלעד קריב: מה התשובות?

גלעד קריב: האם באמת עומדים ב-24 שעות?

גלעד קריב: בעקבות הערתו של חבר הכנסת האוזר, אנחנו נבקש ללמוד מה קורה במדינות אחרות, גם בעניין של הסדרי איסור יציאה וגם בהקשר שהוזכר כאן.

גלעד קריב: באיזה מדדים מדינות אחרות משתמשות כדי להגדיר את המדינות האסורות?

גלעד קריב: בכלל, נבקש לשמוע על אכיפת הבידוד גם בהקשר התחבורתי של הגעה לבידוד וגם בהיבטים אחרים.

גלעד קריב: כל הדברים האלה יידונו בהרחבה.

גלעד קריב: נבקש לקבל מכם את כל המידע.

גלעד קריב: נשמח אם תשלחו אלינו את הדברים לפני.

גלעד קריב: כמובן נעסוק גם בתקנות ונייחד מספיק זמן לדיון הזה כי הוא דיון מהותי.

לימור מגן תלם: אני אבקש לקבל נתונים כל מדינה מה אחוז החולים שחזרו ממנה.

לימור מגן תלם: שזה יהיה מבוסס על השבועיים האחרונים.

צבי האוזר: בתוספת חלוקה גילאית.

צבי האוזר: האם המניעה צריכה להיות גיאוגרפית או אולי גילאית?

גלעד קריב: חברי הכנסת, אם יש לכם עוד סוגיות שאתם מבקשים, אנא העבירו לנו ונציף למול המשרדים.

גלעד קריב: אנחנו עוברים להתקנת התקנות.

ניצן רוזנברג: (מקריאה את התקנות) "תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון מס' 4), התשפ"א - 2021 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4 ו-7א, 23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק), ובהתקיים דחיפות כאמור בסעיף 4(ד)(3)לחוק, מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון כותרת פרק ג'

ניצן רוזנברג: הוספת תקנות 3א עד 3ד

העיקריות יבוא: "עונשין 3א.

העיקריות יבוא: היוצא מישראל למדינה המפורטת בתוספת, בניגוד לתקנה 2, (זה אומר שבעצם הוא לא זכאי לאיזה אישור של ועדת חריגים – נ.ר) דינו קנס לפי סעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.

העיקריות יבוא: " הקנס הזה שהוא הקנס הפלילי, אם הולכים להליך פלילי מלא, הוא בסך של 1,400 שקלים, אבל כמו שנראה, העבירה הזאת תאכף כעבירה מנהלית של 5,000 שקלים.

העיקריות יבוא: זה לא אומר שאי-אפשר ללכת לצד של ההליך הפלילי אבל יש את האפשרות לאכוף כעבירה מנהלית.

העיקריות יבוא: עבירה מינהלית 3ב.

העיקריות יבוא: הקנס המינהלי הקצוב לעבירה מינהלית חוזרת כמשמעותה בסעיף 2(ג) לחוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985 (להלן בתקנה זו – חוק העבירות המינהליות), יהיה כפל הקנס המינהלי האמור בתקנת משנה (א).

העיקריות יבוא: " (זה אומר שאם מישהו עושה עבירה חוזרת, אפשר גם לתת לו קנס כפול של 10,000 שקלים – נ.ר).

העיקריות יבוא: "הגורם המוסמך להטלת קנס מינהלי 3ג.

העיקריות יבוא: הגורם המוסמך להטיל קנס מינהלי לפי תקנות אלה הוא כל אחד מאלה: (1) שוטר; (2) מפקח שהוא עובד המדינה שנתונות לו סמכויות פיקוח לפי כל דין.

העיקריות יבוא: " (כמו שהוסבר בוועדה, הם העבירו בעצם את הסמכויות האלה למשטרה – נ.ר).

העיקריות יבוא: "סמכויות שוטר 3ד.

העיקריות יבוא: לשם אכיפת ההוראות לפי תקנות אלה, תהיה לשוטר סמכות להורות לכל אדם לפעול לפי התקנות או להפסיק פעילות בניגוד להן.

העיקריות יבוא: תיקון תקנה 5 (זה הארכת התוקף – נ.ר)

העיקריות יבוא: תחילה

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת היציאה מישראל) (תיקון מס' 4), התשפ"א-2021 אושרו.

גלעד קריב: תודה על העבודה המאומצת מסביב לשעון.

גלעד קריב: ניפגש כאן ב-11.7 בהתייחסות לכל הנושאים האלה ועם התקנות.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.