ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 2, 2021-06-29 10:06

גלעד קריב: בוקר טוב לכולם, ברוכות וברוכים הבאים לישיבה הראשונה מן המניין של ועדת החוקה.

גלעד קריב: בפתח הדברים אני רוצה להודות שוב לצוות הוועדה שנשאר כאן עד שעה מאוד מאוד מאוחרת אתמול בלילה וכמובן להודות לחברי וחברות הכנסת שהיו כאן אתמול בלילה וסייעו לנו בכינון הוועדה ובהתנעת הפעילות שלה.

גלעד קריב: אנחנו נקבע לנו מנהג – אני יוצא מנקודת הנחה שכולנו זוכרים את התאריך הלועזי – נציין בפתיחת כל יום גם את התאריך העברי.

גלעד קריב: אנחנו בי"ט בתמוז.

גלעד קריב: ועוד חידוש מרענן לטובת הטבעונים שבינינו, יש חלב סויה, אז מי שרוצה מוזמן להשתמש בו.

גלעד קריב: אני שמח ונרגש להתניע את יום הדיונים הראשון של הוועדה בראשותי, ובהשתתפות יתר החברים והחברות שאיתנו.

גלעד קריב: תודה לחברות הכנסת לימור מגן-תלם מישראל ביתנו ולענבר בזק מיש עתיד שפותחות איתנו את היום, ואני מניח שחברים וחברות נוספים יצטרפו בהמשך היום.

גלעד קריב: היום שלנו עומד בעיקרו בסימן הקורונה.

גלעד קריב: סדר-היום פורסם על ידי צוות הוועדה.

גלעד קריב: את החלק הראשון של היום אנחנו נקדיש לסקירה קצרה שביקשתי שנקבל, במיוחד לטובת חברי וחברות הכנסת החדשים על חקיקת הקורונה, כמעין חפיפה קצרה ותזכורת למצב המשפטי שאיתו אנחנו מתמודדים.

גלעד קריב: אני מקדם בברכה גם את ד"ר שרון אלרעי פרייס, ראש שירותי בריאות הציבור, ואת עורכת הדין מיכל גולדברג, המשנה ליועץ המשפטי של משרד הבריאות.

גלעד קריב: נמצא איתנו גם שי סומך ממחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים וגאל עזריאל ממחלקת ייעוץ וחקיקה.

גלעד קריב: תודה שאתם מצטרפים לדיון.

גלעד קריב: אנחנו נבקש, ראשית, מהיועץ המשפטי של הוועדה, עו"ד גור בליי לפתוח בסקירה קצרה, לאחר מכן נזמין את עו"ד מיכל גולדברג להוסיף את דבריה.

גלעד קריב: לאחר שנסיים את הסקירה וגם נאפשר שאלות של חברי וחברות הכנסת את היועצים המשפטיים, ניגש למשימה הראשונה שלנו הבוקר הזה, והיא הארכת ההכרזה על מצב החירום המיוחד, ובהמשך נתקדם לדיון הראשון בהצעת החוק הממשלתית להארכת התוקף של חוק הסמכויות.

גלעד קריב: עו"ד בליי, בבקשה.

גור בליי: בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים לוועדת החוקה הקבועה של הכנסת העשרים-וארבע.

גור בליי: אנחנו מתחילים ממה שהעסיק אותנו למעשה לאורך כל הכנסת העשרים-ושלוש בוועדת החוקה בצורה מאוד אינטנסיבית, עם נושא הקורונה.

גור בליי: הפצנו מסמכים יותר מפורטים, גם לעניין הצעת החוק שמונחת היום על שולחן הוועדה, שאליה משרד הבריאות יתייחס בהמשך, וגם לעניין תמצית ההסדרים שנכללים בחוק בכתובים, אבל אני אגיד כמה מילים בעל פה, פשוט שתהיה לנו המסגרת של מה שאנחנו עוסקים בו.

גור בליי: חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

גור בליי: –2020, מה שנקרא "חוק הקורונה" או "חוק הסמכויות", נחקק ב-23 ביולי 2020, לפני קרוב לשנה, ותוקן מאז שבע פעמים בוועדה.

גור בליי: החוק החליף מערך שלם של תקנות לשעת חירום שהממשלה התקינה באותה תקופה.

גור בליי: עד לחקיקת חוק הקורונה ההתמודדות עם המשבר נעשתה באמצעות תקנות לשעת חירום שהממשלה התקינה, חלקן גם הוועדה והכנסת האריכו, כי עברו שלושה החודשים שאפשר היה לפעול מכוחן.

גור בליי: בכל מקרה, ברגע שנחקק החוק הזה הוא מרכז במידה רבה את הטיפול בנושא הקורונה.

גור בליי: יש גם הוראות אחרות שהתייחסנו אליהן מכוח פקודת בריאות העם, אבל עיקר ההסדרים נעשים מכוח החוק הזה, מכוח חוק הקורונה.

גור בליי: חוק הקורונה מבוסס על תהליך דו-שלבי: היבט אחד, שהוועדה תעסוק בו עוד מעט, הוא ההכרזה על מצב חירום, וההיבט השני זה מה עושים כשאתה נמצא במצב חירום.

גור בליי: מצב החירום נחקק עם חקיקת החוק.

גור בליי: ביולי 2020 נכנס לתוקף מצב החירום, ולפי מה שנקבע בחוק בכל 60 ימים הממשלה צריכה לבוא בפני הכנסת ולקבל הארכה של מצב החירום.

גור בליי: כאשר לפי החוק נקבע שההארכה הזאת של מצב החירום, ככל שהממשלה מעוניינת בה, צריכה לבוא בפני ועדת החוקה, והוועדה צריכה לאשר אותה מראש.

גור בליי: ככל שהוועדה לא מאשרת את בקשת הממשלה להאריך את מצב החירום, הבקשה מובאת בפני מליאת הכנסת, ואז יש שבעה ימים למליאת הכנסת לאשר את הארכת מצב החירום.

גור בליי: אם גם הוועדה לא מאשרת וגם המליאה לא – מצב החירום פוקע.

גור בליי: החל מחקיקת החוק ועד היום אנחנו ברצף של מצבי חירום שהוארכו בכל פעם.

גור בליי: בכל 60 יום באו, ומצב החירום הוארך שוב ושוב.

גור בליי: ההארכות הראשונות נעשו בוועדת החוקה, ההארכות האחרונות, בגלל שלא הייתה ועדת החוקה אחרי התפזרות הכנסת – ההארכה האחרונה הייתה במליאת הכנסת, והיום מובאת הארכה כבר בפני ועדת החוקה שהתכנסה.

גור בליי: ברגע שמצב החירום בתוקף, ברגע שיש מצב חירום, יש לממשלה שורה של סמכויות שחלקן היא יכולה להפעיל באופן עצמאי, חלקן היא צריכה את אישור הוועדה.

גור בליי: על רובן יש פיקוח פרלמנטרי ולאורך השנה הזאת הופעלה גלריה שלמה של התקנת תקנות, הכרזות על אזורים כאזורים מוגבלים, מצב חירום מיוחד, חובת בידוד במלוניות, אזורי תיירות מיוחדים – שורה ארוכה של הסדרים שמעוגנים בחוק.

גור בליי: הליבה של החוק – ההסדרים המרכזיים – זה התקנת התקנות, ולכן מצב החירום מגיע לוועדה, מאושר, ואז התקנת התקנות גם היא מגיעה לוועדה באופן פרטני על כל אחד מהנושאים.

ענבר בזק: אחרי שהיא מאשרת?

גור בליי: אחרי שיש מצב חירום בתוקף כל קובץ תקנות שהממשלה מתקינה מכוח חוק הקורונה, צריך להגיע לכנסת.

גור בליי: הוא מותקן בממשלה או בקבינט הקורונה, ואז הוא מגיע לכנסת.

רם שפע: 24 שעות אחרי שהוא מותקן.

רם שפע: רק אז.

גור בליי: בדיוק.

גור בליי: יש שני דברים מיוחדים באופן התקנת התקנות מכוח חוק הקורונה, שהם שונים מתקנות רגילות שמגיעות לכנסת: השוני הראשון זה שהתקנות הן קצרות מועד.

גור בליי: בדרך כלל תקנות שהממשלה מתקינה, או שהן תקנות קבועות, יש גם תקנות לזמן מוגבל, אבל פה באופן מובנה התקנות הן תקופתיות.

גור בליי: חלק מהתקנות הן ל-14 ימים, חלק מהתקנות הן ל-28 ימים, תלוי בעומק הפגיעה בזכויות.

גור בליי: ולכן הממשלה מביאה את התיקונים לתקנות באופן סדיר פעם אחר פעם לוועדה.

גור בליי: ולכן התמודדנו בחלק מקובצי התקנות עם עשרות תיקונים לאורך זמן, כי באו כל 14 או 28 ימים, תלוי בקובץ התקנות – עם תיקונים מסוימים בכל פעם ועם הארכות תוקף וכן הלאה בפני הוועדה.

גור בליי: זה דבר אחד, ההיבט קצר המועד.

גור בליי: ההיבט השני הוא הקושי מבחינת הפיקוח הפרלמנטרי של הכנסת, וגם הוא חריג מאוד.

גור בליי: המצב הרגיל הוא שתקנות מגיעות לוועדה, ועד שהוועדה לא מאשרת אותן הן לא בתוקף.

גור בליי: בשביל שתקנות ייכנסו לתוקף בדרך כלל – יש תקנות שבכלל לא מגיעות לכנסת, יש תקנות שהשר יכול להתקין בלי אישור ועדה, אבל בתקנות שהן באישור ועדה – המצב הרגיל הוא שטיוטת התקנות מובאת לוועדה ורק אחרי שהוועדה מאשרת השר חותם והתקנות נכנסות לתוקף.

גור בליי: והתקנות לפי חוק הקורונה במצב הרגיל מובאות בפני הוועדה הרלוונטית בכנסת 24 שעות לפני כניסתן לתוקף.

גור בליי: אם הוועדה דנה בהן ב-24 השעות האלה היא יכולה לאשר באופן מלא או באופן חלקי, לשנות את התוקף שלהן, אבל אם היא לא דנה בהן או לא מספיקה לאשר אותן, הן נכנסות בכל מקרה לתוקף אחרי 24 שעות, ואז הוועדה דנה בהן בדיעבד, אין לה את אותו כוח שיש לה בתקנות רגילות להגיד: אנחנו לא מרוצים, אז לא נאשר, כי התקנות כבר נמצאות בתוקף.

גור בליי: היא יכולה לא לאשר, אבל הן כבר נמצאות בתוקף, ואז יש לוועדה זמן, תלוי בסוג התקנות, או שבעה ימים, או 14 ימים – לאשר את התקנות בהתאם לסוג התקנות, ואז אם הוועדה לא דנה או לא מכריעה באופן סופי, יש פה שלב נוסף שגם הוא חריג, וזה שהתקנות עוברות למליאת הכנסת, ומליאת הכנסת, גם לה קוצבים זמנים לאשר או לא לאשר.

גור בליי: אם בסופו של דבר התקנות לא מאושרות גם במליאת הכנסת, הן פוקעות.

גור בליי: הן פוקעות, ואז גם האחריות הפלילית מכוחן פוקעת.

גור בליי: זאת אומרת, צריך להחזיר לצורך העניין את הכסף על כל הקנסות ששולמו מכוחן.

גור בליי: כמובן הוועדה והמליאה יכולות גם להצביע נגד התקנות או נגד חלק מהתקנות, ואז הן מפילות את אותו חלק, אבל המצב שבו דיברתי זה מצב של מחדל, שהוועדה לא מצביעה בעד או נגד, כי קשה לה להכריע או היא לא דנה וגם המליאה לא דנה, ואז אחרי שנגמר כל הזמן, התקנות פוקעות והאחריות הפלילית מכוחן מתבטלת.

גור בליי: זה לגבי התקנת התקנות.

גור בליי: שני המאפיינים המיוחדים זה גם משך הזמן המוגבל, ועוד יותר מזה האישור בדיעבד והמעבר למליאה מאוד מאוד חריג.

גור בליי: יש הסדרים נוספים מכוח החוק, שאני לא אאריך עליהם בדברים.

גור בליי: יש חריג נוסף שלא התייחסתי אליו.

גור בליי: אמרתי שהכלל הוא שצריכים להביא לוועדה 24 שעות לפני, אבל יש בחוק גם מה שנקרא "חריג הדחיפות".

גור בליי: זה מאפשר לממשלה בסיטואציות שהיא חושבת שיש דחיפות שמחייבת זאת לא לתת 24 שעות, אלא להכניס אותן לתוקף באופן מיידי.

גור בליי: כלומר, זה מגיע לאישור בדיעבד מההתחלה לוועדה.

גור בליי: בכנסת הקודמת, אני חייב להגיד, גם יושב-ראש הוועדה וגם חברי הוועדה, וגם אנחנו, כצוות של הייעוץ המשפטי, הבענו כמה וכמה פעמים ביקורת על השימוש לרעה שהממשלה עשתה בחריג הדחיפות.

גור בליי: לא תמיד זה היה בדיוק שעכשיו יש איזה מדינה שנכנסה להיות מדינה אדומה.

גור בליי: הרבה פעמים זה היה מחלוקות פנים-ממשלתיות שהתעכבו, נמרחו, ולכן השתמשו בחריג הדחיפות ולא אפשרו בכלל אפילו את האופציה של פיקוח פרלמנטרי מראש, אבל הדבר הזה קיים בחוק וצריך להכיר אותו.

גור בליי: מעבר לזה שהחוק גם קובע, לאורך כל השלבים שלו, גם על ההכרזה על מצב חירום וגם על כל אחת מהתקנות כמובן את הפרמטרים השונים מתי הממשלה יכולה לעשות שימוש בהם, בהתאם למצב התחלואה ובהתאם לפגיעה בזכויות וכן הלאה, ובליווי של חוות דעת רפואיות שצריכות לתמוך בהחלטות האלה.

גור בליי: כשבגדול, בגלל שהחוק הזה בסופו של דבר הוא חוק שפוגע בצורה מאוד מאוד דרמטית בזכויות – ואנחנו יודעים את זה, ראינו את זה בשנה החולפת, החוק משרת תכליות מאוד חשובות של מאבק במגפה מאוד מסוכנת, אבל בדרך, בשביל להגשים את זה, החוק פוגע בצורה מאוד מאוד קשה בזכויות, החל מחופש התנועה וחופש הדת, הזכות לחינוך, הרבה מאוד פגיעות, החל מסגר שאומרים: אתה לא יכול להתרחק יותר מ-100 מטר מהבית וכלה בזה שאתה לא יכול להתפלל במניין, או לא יכול בשלבים מסוימים אפילו להפגין רחוק מהבית – בגלל זה יש חובה מוגברת מכוח החוק להוראות החוק על הממשלה, כשכל החלטה פה בהקשר של התקנות תיעשה תוך פגיעה מינימלית ככל האפשר בזכויות.

גור בליי: הממשלה חייבת לבחון את זה תוך הצגה של בחינה של חלופות ובתמיכה לאורך כל השלבים פה של חוות-דעת רפואיות שמנמקות את הצורך ההולך וגובר.

גור בליי: ככל שהפגיעה יותר קשה, הצורך בהנמקה רפואית גם הוא הולך וגובר.

גור בליי: זו הסקירה הכללית.

גור בליי: אם נגיד איפה אנחנו נמצאים היום בתוך כל הסיפור הזה, לאורך רוב השנה הזאת שני קובצי התקנות העיקריים שטופלו בוועדה הזאת ושהסדירו הרבה מהחיים תחת הקורונה, היו תקנות הגבלת פעילות ותקנות הגבלת פעילות במקומות עבודה, כשהתקנות העיקריות נקראות "הגבלת פעילות", הן אלה שקבעו את כל הנושא, בתקופות מסוימות הגבלות תנועה, סגירה של מקומות, הגבלות של התקהלות וכל הדברים האלה.

גור בליי: נכון להיום גם תקנות הגבלת פעילות וגם תקנות הגבלת פעילות במקומות עבודה, שקבעו מגבלות דומות במקומות עבודה, אינן בתוקף.

גור בליי: כנ"ל גם תקנות שנדונו בוועדת החינוך ושהסדירו את הסגירה והגבלות על מוסדות חינוך, גם הן אינן בתוקף.

גור בליי: וגם תקנות שנידונות בוועדת הכלכלה, שעוסקות בהגבלות על תחבורה ציבורית, גם הן אינן בתוקף.

גור בליי: התקנות שהיום בתוקף, והמוקד היום הוא, כמו שאתם גם מכירים היטב, זה הנושא של ייבוא הוורייאנטים מחו"ל, שבוודאי נציגי הממשלה ידברו על זה.

גור בליי: ולכן שני קובצי התקנות שהיום בתוקף מבחינתנו כוועדה, ושכל הזמן מגיעים אלינו, כמו שאמרתי כל 14 או 28 ימים עם תיקונים והארכות תוקף, זה קובץ אחד שעוסק בחובת ביצוע בדיקות בכניסה לישראל, שיש לו קובץ משלים שנדון בוועדת הכלכלה שעוסק בבדיקות בנושא של טיסות – אני לא אאריך כרגע בנושא הזה – וקובץ נוסף שעוסק באיסור יציאה למדינות מסוימות, אותן מדינות אדומות שיש איסור יציאה אליהן.

גור בליי: וגם בדבר הזה עכשיו יש קובץ בפני הוועדה שרוצה לקבוע שם קנס וכן הלאה, והדברים האלה יעלו בוועדה.

גור בליי: זה שני הקבצים שנמצאים אצלנו, ויש קובץ, כמו שאמרתי, שממשיך לרוץ כרגע בוועדת הכלכלה שמטיל מגבלות על אופן ההתנהלות בשדות תעופה ובכל הנוגע לעלייה למטוס.

גור בליי: זה פחות או יותר המצב שבו אנחנו נמצאים.

גור בליי: יש כמובן הסדרים נוספים רבים ודברים נוספים רבים שנמצאים גם בניירות שהפצנו, ואני מאוד ממליץ לעיין בהם, כי זה נותן את התמונה היותר רחבה, אבל ניסיתי ממש בתמצית שבתמצית לעמוד על הדברים העיקריים, ואני מניח שמיכל תשלים, ככל שהחסרתי.

גלעד קריב: תודה לעו"ד בליי.

גלעד קריב: ראשית, ברכות לחבר הכנסת יום טוב כלפון, שנשבע אתמול אמונים.

גלעד קריב: ברוך המצטרף.

גלעד קריב: חבר הכנסת רם שפע ביקש להעיר, ואז נעבור לעו"ד גולדברג.

רם שפע: באופן לא מפתיע הסקירה של גור הייתה מופלאה, רק אם יורשה לי תוספת קטנטנה, כי היא כלי משמעותי לוועדה.

רם שפע: ברגע שהתקנות מגיעות, ויש להן תוקף, בין אם הוא 14 או 28, יש לוועדה שלוש אפשרויות: לקבל, לא לקבל, ואפשרות נוספת חשובה היא להגביל את התוקף שלהן על פי ראות עיניה, כי הרבה מאוד פעמים תרצו – אני לא חבר קבוע בוועדה – לעשות שינויים - -

גלעד קריב: אתה יועץ בכיר.

רם שפע: - - ולא תמיד אפשר לעשות את כל השינויים בתוך התקנות, ואז הגבלת התוקף מחייבת את הממשלה לעשות שינויים עד הזמן שהוועדה נתנה.

רם שפע: זה כלי משמעותי.

רם שפע: לא תמיד הממשלה אוהבת אותו, אבל אנחנו רשות נפרדת.

גור בליי: רק עוד השלמה אחת קטנה שלא אמרתי, ואני מקדים את מיכל, אולי הדבר שהוא הכי אקטואלי עכשיו, והיא תרחיב עליו, אני מניח, עם נציגי הממשלה, החוק נקבע כהוראת שעה, והוא אמור היה לפקוע מחר, ב-30 ביוני, מכוח סעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת ובגלל שהיו בחירות והכנסת החדשה התכנסה ב-6 באפריל, החוק הזה כמו שורה של חוקים נוספים הוארך סטטוטורית עד ה-6 ביולי, שזה בשבוע הבא, ולכן מה שנקרא ה-first item of business של הוועדה זה לדון בבקשת הממשלה להאריך את מצב החירום מעבר ל-6 ביולי, כי אחרת, אם הוא פוקע, כל ההסדרים שחיים מכוחו פוקעים, והסדרים רבים גם בחוקים אחרים.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: רק כדי לדייק, לפני שנזמין את עו"ד גולדברג, זה ה-second item, כי המשימה הראשונה שניגש אליה זה ההכרזה על מצב החירום.

גלעד קריב: אישור הארכה ב-60 ימים נוספים.

גלעד קריב: דרך אגב, אם לא נאשר את ההארכה לחוק המסמיך, ממילא ב-6 בחודש הכול יפקע.

גלעד קריב: עו"ד גולדברג, לפני שנעביר אלייך את רשות הדיבור, אני מבקש לומר את שני הדברים הבאים: החקיקה שנמצאת לפנינו היא חקיקה ממשלתית, שהיא כמובן יוזמת הממשלה, גם החקיקה הראשית וגם התקנות, ואנחנו כמובן מודים לצוותים המשפטיים ולצוותים המקצועיים במשרד הבריאות ובמשרד המשפטים על יותר משנה של עבודה מאוד מאוד מאומצת, אני מניח מסביב לשעון.

גלעד קריב: כאן בוועדה כמובן, כמי שמחויבים לפיקוח הפרלמנטרי, יש לנו את הייעוץ המשפטי של הוועדה, ומבחינתי תמיד יהיה זה הייעוץ המשפטי של הוועדה שיציג את הנושא בראשית הדברים לחברי וחברות הוועדה, ואז כמובן נזמין את הייעוץ המשפטי של המשרדים הממשלתיים להוסיף, להרחיב וכמובן להציג את הפרספקטיבה שלהם, ועוד פעם מתוך הערכה רבה מאוד לפעילות שלכם.

גלעד קריב: מה שאני מבקש, עו"ד גולדברג, אנחנו כמובן עוד נגיע לשני האייטמים האקטואליים, גם להארכה של מצב החירום וגם לחקיקה עצמה, אז אני מבקש בשלב הזה להישאר ברמת החפיפה של חברי וחברות הכנסת החדשים.

גלעד קריב: הצטרף אלינו חבר הכנסת משה ארבל, בוקר טוב.

משה ארבל: בוקר טוב.

גלעד קריב: בבקשה, עו"ד גולדברג.

מיכל גולדברג: תודה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, כמו שציין היועץ המשפטי של הוועדה, מה שמונח בפנינו היום זו אותה הצעת חוק ממשלתית להארכת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה.

מיכל גולדברג: החוק נחקק כאן בכנסת, אושר בכנסת בחודש יולי האחרון, כפי שציין היועץ המשפטי של הוועדה, כהוראת שעה.

מיכל גולדברג: זה לא חוק קבוע, זה חוק שנחקק לתקופה מוגבלת עד ה-30 ביוני, שזה למעשה מחר.

מיכל גולדברג: הוא נחקק לתקופה של מעט פחות משנה.

מיכל גולדברג: היו דיונים כאן בוועדה הזאת לגבי משך התוקף של החוק.

מיכל גולדברג: כשדנו כאן ביולי בשנה שעברה עוד לא היה ברור מה יקרה עם המגפה ועם הנגיף ובאיזה מצב נהיה כאן עכשיו בעוד שנה, ולצערנו אנחנו נמצאים במצב – ועל זה תרחיב ד"ר שרון אלרעי פרייס – שאנחנו בהחלט עדיין נדרשים לחוק ולסמכויות מכוחו, ולכן נדרשת הארכה של החוק.

מיכל גולדברג: לגבי החוק עצמו, כמו שאמרתי הוא חוק ספציפי להתמודדות עם נגיף הקורונה, והוא גם נחקק כחוק ספציפי לעניין של נגיף הקורונה.

מיכל גולדברג: זה חוק מסגרת.

מיכל גולדברג: זה חוק שנותן לנו את הכלים או את הסמכויות ואת האפשרות לקבוע הוראות, הגבלות שרלוונטיות לאותה נקודת זמן ספציפית, כדי להתמודד עם נגיף הקורונה.

מיכל גולדברג: נגיף הקורונה וגם המגפה עצמה, כמו שאתם רואים אחרי שנה וחצי שאנחנו מתמודדים כאן עם המגפה, המצב הוא מאוד דינמי, הוא כל הזמן משתנה.

מיכל גולדברג: תרחיב על זה ד"ר שרון אלרעי פרייס.

מיכל גולדברג: אם לפני חודש חשבנו שאנחנו במצב טוב מאוד, לצערנו היום אנחנו כבר נמצאים במצב פחות טוב, ולכן אנחנו צריכים את התשתית המשפטית הבסיסית, שתאפשר את הטלת המגבלות הספציפיות בהתאם למצב הדינמי המתפתח.

מיכל גולדברג: והתשתית שנבחרה כאן במסגרת החוק, זה שיש לנו את החוק, שזה הבסיס, אבל החוק עוד לא מאפשר – ברגע שהחוק בתוקף זה לא אומר שיש מגבלות.

מיכל גולדברג: החוק יכול להיות בתוקף, אבל אין בכלל מגבלות.

מיכל גולדברג: תנאי ראשון אחרי החוק, התנאי הנוסף אחרי שיש לנו חוק זה שתהיה לנו הכרזה בתוקף.

מיכל גולדברג: דהיינו, הממשלה צריכה להכריז שקיים מצב חירום עקב נגיף הקורונה.

מיכל גולדברג: זאת הכרזה שקיימת מאז שהחוק נחקק, כפי שציין היועץ המשפטי של הוועדה.

מיכל גולדברג: אנחנו נמצאים ברצף של הכרזות, כי לצערנו היינו כל הזמן במצב שהיינו צריכים מגבלות בתוקף.

מיכל גולדברג: ההכרזה הנוכחית פוקעת היום, ב-29 ביוני, וזה עוד משהו שאנחנו נבקש מהוועדה לאשר היום, את ההארכה של ההכרזה על שעת חירום.

מיכל גולדברג: כשההכרזה על שעת חירום היא התנאי הבסיסי בשביל שהממשלה תוכל להתקין תקנות מכוח החוק, כשהתקנות הן אותן הוראות שהממשלה קובעת, ואחר כך מגיעות לאישור של הוועדה כאן בכנסת.

מיכל גולדברג: הגורם שמתקין את התקנות - - -

משה ארבל: חשוב רק שתתעכבי על זה – סליחה, אדוני היושב-ראש – שהן נכנסות לתוקף מיידית, הן רק מגיעות לסוג של בקרה מאוחרת.

מיכל גולדברג: אני אתעכב על זה.

משה ארבל: סוגיית הפיקוח הפרלמנטרי חשובה בפרט שיש לנו ראש ממשלה שחיבר ספר איך לנצח מגפה.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, אנחנו עדיין בשלב הלימוד, שבו ביקשנו מהמשנה ליועץ המשפטי - - -

משה ארבל: בוודאי.

משה ארבל: בוודאי.

משה ארבל: באנו להקשיב.

גלעד קריב: בבקשה.

מיכל גולדברג: אני אתייחס.

מיכל גולדברג: כמו שאמרתי, מי שמתקינה את התקנות היא הממשלה.

מיכל גולדברג: באופן רגיל תקנות שמותקנות – תקנות הן חקיקת משנה.

מיכל גולדברג: יש לנו חקיקה ראשית, החוקים שהכנסת מחוקקת – התקנות באופן רגיל מתקין השר שאחראי על אותו תחום מסוים.

מיכל גולדברג: במקרה הזה מדובר בתקנות שמתקינה הממשלה כולה, והממשלה היא זו שמאשרת.

מיכל גולדברג: באופן ספציפי בחוק עצמו נקבע שהממשלה רשאית לאצול את הסמכות שלה להתקין תקנות לקבינט מצומצם יותר של שרים, מה שנקרא "קבינט הקורונה".

מיכל גולדברג: אחרי שהממשלה מאשרת את התקנות הן מגיעות כאן לאישור של ועדת החוקה.

מיכל גולדברג: מכיוון שאנחנו מדברים במצב חירום דינמי יש פה שתי אופציות: אופציה אחת, הרגילה, היא שהממשלה מאשרת את התקנות, מעבירה אותן לאישור הוועדה, לוועדה יש פרק זמן של 24 שעות לדון בתקנות, הוועדה מוסמכת לאשר את התקנות כפי שהן, לא לאשר אותן בכלל, או לא לאשר חלקים מהתקנות.

מיכל גולדברג: כפי שהעיר חבר הכנסת שפע, זה כולל גם את האפשרות, כפי שנעשה בכנסת הקודמת, לאשר את התקנות לתקופה שונה מזאת שנקבעה במקור על ידי הממשלה - -

משה ארבל: הממשלות.

מיכל גולדברג: - - זאת דרך המלך.

מיכל גולדברג: זה המסלול הרגיל לפי החוק לאישור תקנות.

מיכל גולדברג: כשבצד זה, מכיוון שאנחנו נמצאים במצב חירום, נשמרה לממשלה גם האפשרות במצב של דחיפות להתקין את התקנות כך שהן ייכנסו לתוקף מיידית, ואז הן יגיעו לאישור הוועדה, וגם כאן הוועדה יכולה אחרי שהתקנות כבר נכנסו לתוקף, לאשר את התקנות, לא לאשר אותן או לאשר אותן באופן חלקי.

מיכל גולדברג: הסמכות הזאת עדיין קיימת, גם כשהתקנות מותקנות לפי סעיף - - - זאת המסגרת באופן כללי.

מיכל גולדברג: זאת אומרת, יש לנו חוק שהוא חוק מאפשר, חוק מסגרת, הוא לא קובע את ההוראות או את המגבלות עצמן.

מיכל גולדברג: יש לנו את הרמה של ההכרזה, שזו רמת הבסיס שנדרשת בשביל להתקין תקנות, ואז יש לנו את הסמכות כממשלה להתקין תקנות שמגיעות לכאן, לאישור הוועדה.

מיכל גולדברג: הסמכות להתקין תקנות היא במגוון של נושאים שמפורטים בחוק, החל מאיסור על התקהלויות, הוראות או הגבלות בתחום החינוך, תחבורה, מקומות עבודה, עסקים, התווים – תו ירוק ותו סגול, שאני מניחה שכולנו כבר מכירים אחרי שנה וחצי של קורונה.

מיכל גולדברג: בצד זה יש לנו הוראות נוספות בנושא של עטיית מסכות וחובת הבידוד.

מיכל גולדברג: ההוראות האלה נקבעות בצו על ידי משרד הבריאות בתוקף הסמכויות שלנו לפי פקודת בריאות העם, והן לא קשורות לחוק הקורונה.

מיכל גולדברג: בחוק הקורונה יש סעיף שמירת דינים שאומר שהסמכויות לפי החוק לא פוגעות בסמכויות לפי הפקודה.

מיכל גולדברג: כיום יש לנו שלושה סטים של תקנות בתוקף.

מיכל גולדברג: מדובר בתקנות שנוגעות לאיום מחו"ל, שנועדו להתמודד עם המצב של תחלואה גואה בעולם והחשש מייבוא של תחלואה כאן לישראל שיגרום להתפרצויות.

מיכל גולדברג: מדובר בתקנות שאוסרות יציאה מישראל.

מיכל גולדברג: כרגע מדובר בשש מדינות שיש סיכון גבוה לייבוא תחלואה מהן, בכפוף לאפשרות לחריגים; תקנות בתחום התעופה; ותקנות שמחייבות בדיקה בכניסה לישראל.

מיכל גולדברג: אלה התקנות שבתוקף היום.

מיכל גולדברג: שלושת הסטים שדיברתי עליהם הוארכו בממשלה ביום ראשון, והועברו לכנסת לאישור.

מיכל גולדברג: התזכיר המקורי שהפצנו - - -

גלעד קריב: ברשותך, נעשה את זה בצורה מאוד סדורה.

גלעד קריב: המטרה כרגע עוד לא להיכנס לבקשות של הממשלה.

גלעד קריב: היה חשוב לנו לתת לחברי וחברות הכנסת החדשים, ואני בתוכם, את המסגרת הנורמטיבית.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את החברים והחברות אם יש איזו שאלה שאתם מבקשים להפנות מעבר למה שקיבלנו בכתובים לגבי המסגרת הנורמטיבית?

משה ארבל: האם מדובר בהעתק-הדבק של החוק הקיים?

משה ארבל: האם זה חזרה למצב המשפטי הנוכחי?

מיכל גולדברג: אני אשמח להתייחס.

גלעד קריב: סליחה.

גלעד קריב: אני אחזור על הדברים.

גלעד קריב: אנחנו לא בשלב הדיון בתזכיר החוק.

משה ארבל: שאלת אותנו אם אנחנו רוצים להתייחס.

גלעד קריב: השאלות כרגע הן שאלות שלא נוגעות לתזכיר הצעת החוק, אלא ביקשנו לפתוח את העיסוק של הוועדה החדשה בסקירה על ידי שני היועצים המשפטיים של משרד הבריאות ושל הוועדה על המסגרת הנורמטיבית.

גלעד קריב: נגיע בהמשך הבוקר לדיון בהצעת החוק עצמה.

גלעד קריב: תודה לעו"ד גולדברג.

גלעד קריב: אני אציין שהצטרף אלינו גם עו"ד איל זנדברג, ראש תחום משפט ציבורי במשרד המשפטים.

גלעד קריב: אנחנו ברשותכם, חברותיי וחבריי, עוברים לבקשת הממשלה לאישור הארכת ההכרזה על מצב החירום המיוחד של נגיף הקורונה.

אסף פרידמן: מצב חירום.

אסף פרידמן: מצב חירום מיוחד זה משהו שקיים והוא לא על שולחננו.

גלעד קריב: זו הכותרת של בקשת הממשלה, כנראה מזכיר הממשלה הגדיר את הדברים לא נכון.

מיכל גולדברג: טעות.

גלעד קריב: חשוב לומר, מצב החירום המיוחד מתייחס לאותה תקופה קצרה של מספר ימים סביב חגי תשרי בשנה הזאת, ששם הייתה קפיצת מדרגה בצעדים, וזו ההגדרה של מצב חירום מיוחד, כשלמיטב זכרוני גם בית המשפט העליון, בג"ץ, נתן את התייחסותו לגבי משך הימים.

גלעד קריב: לפנינו כרגע הבקשה של הממשלה לאשר את הארכת ההכרזה על מצב חירום בגין נגיף הקורונה.

גלעד קריב: הבקשה ניצבת בפניכם עם חוות-הדעת של משרד הבריאות, ונמצאת איתנו ראש שירותי בריאות הציבור במשרד, ד"ר שרון אלרעי פרייס, שתציג את עמדת המשרד בדבר המצב הבריאותי המצדיק את הארכת ההכרזה, ואני מזכיר שמדובר על הארכת ההכרזה ב-60 ימים, כאשר מיצוים תלוי גם בהארכת תוקף החוק במקרה שלנו.

גלעד קריב: אם לא נאריך את תוקף החוק, ההכרזה פוקעת מאליה ב-6 ביולי.

גור בליי: מבחינת המסגרת החוקית, המסגרת החוקית קבועה בסעיף 2 לחוק הסמכויות, והסטנדרט שהממשלה צריכה לשכנע את הוועדה שעומדים בו, זה "שוכנעה הממשלה כי יש סיכון ממשי להתפשטות רחבה של נגיף הקורונה ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור ובשל כך מתחייב לנקוט פעולות מכוח הסמכויות הקבועות בחוק זה, רשאית היא להכריז על מצב חירום בשל נגיף הקורונה", וזה על בסיס, כמו שכתוב בחוק, חוות-דעת מקצועית, התשתית העובדתית וכו'.

גלעד קריב: הדברים גם נמצאים לפנינו בכתובים.

גלעד קריב: ד"ר אלרעי פרייס, בבקשה.

שרון אלרעי-פרייס: תודה.

שרון אלרעי-פרייס: הבאתי לכם נתונים איפה אנחנו נמצאים כיום במגפה.

שרון אלרעי-פרייס: לא נעבור על הכול מאוד בפירוט, אבל אני רוצה שתראו את זה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מסתכלים, והראיתי את זה הרבה מאוד פעמים בוועדות הקודמות שישבתי בהן, על עקומה אפידמית.

שרון אלרעי-פרייס: זה אומר כמה חולים חדשים מצטברים לנו בכל יום.

שרון אלרעי-פרייס: כל עמודה כזאת מייצגת את זה, ואתם רואים את הסוף של הגל הקודם עם ירידה מאוד משמעותית בתחלואה, עד לרמה שהיינו בארבעה מאומתים ביום, ואתם רואים עכשיו את העלייה של המאומתים החדשים, כשיש פה הבדל בין המאומתים בצהוב, שזה אומר אנשים מאומתים שהגיעו מחו"ל, זאת אומרת, מאומתים שאומתו בעשרה ימים אחרי חזרתם מחו"ל, ובין הבר הכחול שמייצג את המאומתים שכבר זוהו במדינה, לא אנשים שחזרו מחו"ל.

שרון אלרעי-פרייס: אם אנחנו מסתכלים על זה קצת יותר לעומק, אנחנו רואים שחל בשבועיים האחרונים, בעשרה הימים האחרונים, איזה היפוך.

שרון אלרעי-פרייס: כשהיינו בירידה מאוד משמעותית בתחלואה במדינת ישראל עם ארבעה מאומתים חדשים ליום, ימים שהיו מספרים בודדים, רוב האנשים המאומתים בתקופה הזאת היו אנשים שהגיעו מחו"ל ואומתו, וחל לנו היפוך.

שרון אלרעי-פרייס: וכרגע רוב האנשים המאומתים זה כבר הדבקות בתוך הקהילה בגלל מאומתים שהגיעו מחו"ל, בגלל שלא הקפידו על בידוד, ואנחנו נמצאים במצב של עלייה שוב בתחלואה.

שרון אלרעי-פרייס: אני אומרת כאן בצורה הכי ברורה: אנחנו לא נמצאים במרץ 2020, אנחנו במקום אחר, אבל חייבים להבין שעדיין 35% מאזרחי מדינת ישראל אינם מחוסנים, ותיכף תראו את האפקט של זה, וגם אנשים מחוסנים אנחנו רואים נדבקים במסגרת ההתפרצויות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: ולכן, למרות שאנחנו במצב שונה, עדיין יש משמעות מאוד גדולה לכניסת תחלואה לתוך המדינה.

משה ארבל: - - -

שרון אלרעי-פרייס: אני רק אסיים, ואולי זה ייתן תשובה לשאלות.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים שהיינו באחוזים מאוד נמוכים של מאומתים מבין הבדיקות, והתחלנו לעלות בשיעור אחוז הבדיקות החיוביות שיש.

שרון אלרעי-פרייס: זה עדיין מתחת ל-1%, אבל אנחנו רואים את העלייה, וזה מה שמדאיג אותנו.

שרון אלרעי-פרייס: אני כבר אענה פה על שאלה שאולי אני אשאל, כי שמעתי הרבה מאוד פעמים שאנחנו מוצאים יותר מאומתים בגלל שאנחנו עושים יותר בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: זה חלק מדברים שנאמרים לא אחת לאורך המגפה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: תסתכלו שהעלייה בבדיקות כרגע היא בגלל מציאת המאומתים.

שרון אלרעי-פרייס: היינו בערך באותה כמות של בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: כמובן לא בכל יום נבדקים באותה כמות, בשישי-שבת נבדקים פחות – אני צריכה להסביר שהברים הירוקים מייצגים את כמות הבדיקות שנעשית – זה פחות או יותר היה אותו דבר, אפילו חלה ירידה, ועם הירידה בבדיקות פתאום התחלנו לראות עלייה בכמות המאומתים.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא בגלל שבדקנו יותר וחיפשנו יותר, פשוט אנשים סימפטומטיים הגיעו להיבדק, ואז התחלנו לגלות את ההתפרצויות, ואז הגברנו את הבדיקות כדי לזהות יותר חולים, והכול התגלגל משם, אבל זה לא בגלל עליית כמות הבדיקות שמצאנו את החולים הראשונים באזור הזה.

שרון אלרעי-פרייס: רוב החולים, כמו שאמרתי, וגם היום יש הרבה מאוד חולים שנכנסים לנו מחו"ל.

שרון אלרעי-פרייס: זו רק דוגמה לתוצאות שהצגנו הבוקר בהערכת מצב.

שרון אלרעי-פרייס: כמות החולים המאומתים בממוצע נע במשך שבעה ימים, שזה הנתון שאנחנו כל הזמן מסתכלים עליו, כי בכל יום יש עליות וירידות.

שרון אלרעי-פרייס: כדי לראות את המגמה בצורה יותר ברורה, אנחנו מסתכלים על מספר מאומתים יומי, אבל בממוצע נע.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים שהמינימום שהגענו אליו היה 12, ועכשיו אנחנו כבר מגיעים ל-180, זאת אומרת, שאנחנו נמצאים במצב של עלייה.

שרון אלרעי-פרייס: מקדם ההדבקה כיום הוא 2, אבל אני חייבת להגיד שחלק מזה נובע מזה שאנחנו מדברים עדיין על מספרים קטנים, אבל הוא בוודאות מעל 1.5.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם ניקח הקלות ונגיד: זה לא 2, כי עלינו מ-60 ל-120, אז זה נראה הרבה, הוא עדיין מקדם הדבקה שהוא מעל 1, וזה אומר מגפה שנמצאת בהתפרצות.

שרון אלרעי-פרייס: ולמעשה ההגבלות הקיימות כיום במדינת ישראל זה רק מסכות בחללים סגורים – אני לא מדברת על המעברים – ובתוך המדינה אין תו ירוק, אין תו סגול, אין הגבלת התקהלויות, אין שום דבר, למעט מסכות בחללים סגורים.

שרון אלרעי-פרייס: כך שאנחנו צופים שאם לא תהיה לנו קטיעת שרשראות מאוד מאוד מוצלחת בתוך המדינה ואם לא נצליח לעצור את הוורייאנטים שממשיכים להיכנס מחו"ל, הדבר הזה ימשיך לעלות.

משה ארבל: האם יש לכם נתוני חלוקה לפי מגזרים?

שרון אלרעי-פרייס: כן.

שרון אלרעי-פרייס: תיכף אני אראה.

שרון אלרעי-פרייס: זו הדוגמה להשפעה של זה במוסדות החינוך, ילדים שאינם מחוסנים.

שרון אלרעי-פרייס: יש כיום 20 מוסדות חינוך סגורים בגלל התפרצויות.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא סוגרים מוסד חינוך על אחד, אנחנו סוגרים כשיש מספר רב של ילדים בשכבות שונות, ואנחנו חושבים שזאת כבר תחלואה מפושטת.

מיכל גולדברג: אדוני, אני רק אציין כמובן שבפני חברי הכנסת מונחת חוות-הדעת.

מיכל גולדברג: אנחנו מציגים כאן את הנתונים נכון להיום.

מיכל גולדברג: מכיוון שאישרנו את זה מראש בממשלה, עברו כמה ימים.

שרון אלרעי-פרייס: בשקופית הבאה זה הפילוחים, גם הפילוח המגזרי.

שרון אלרעי-פרייס: בסגול זה המגזר הכללי, בכחול זה המגזר הערבי ובשחור, שלא רואים פה, הוא למעלה בקו קטן, זה המגזר החרדי, ויש מגזר של זרים, שנכנסים מאומתים.

שרון אלרעי-פרייס: זה למעשה הפילוח.

שרון אלרעי-פרייס: רוב התחלואה כיום נמצאת בקרב המגזר הכללי.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת גילאים, אם אתם יכולים לראות פה, בשבוע האחרון 13% מהמאומתים היו בגילי אפס עד 11, 9% בגילי 12 עד 15, 45% בגילי 16 עד 49, ועוד כ-28% בגילים מעל 50 פלוס.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים פה גם את החלוקה לחיסוניות.

שרון אלרעי-פרייס: אמרתי קודם שכאשר נכנס נגיף והוא מתפשט, ואנחנו כבר יודעים שהחיסון, עם זה שהוא מאוד מאוד מועיל, במיוחד בהפחתת תחלואה קשה ותמותה, הוא לא אפוד קרמי.

שרון אלרעי-פרייס: כשיש התפרצות, גם אנשים מחוסנים יידבקו, כמובן בשיעור יותר נמוך מאשר לא מחוסנים, אבל הם יידבקו, ואנחנו רואים את זה כאן.

משה ארבל: האם יש לכם נתון על מחוסנים ומחלימים?

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו בודקים את המחלימים.

שרון אלרעי-פרייס: יש פה הנתון של המחלימים.

משה ארבל: לא.

משה ארבל: מחוסנים שהם מחלימים.

שרון אלרעי-פרייס: מחוסנים שהם מחלימים אנחנו קוראים להם "מחוסנים".

שרון אלרעי-פרייס: מי שהוא מחלים, שקיבל זריקה אחת, כבר נכנס לנו לקטגוריה של מחוסן.

שרון אלרעי-פרייס: אתם יכולים לראות פה, 41% מהמאומתים של השבוע האחרון היו לא מחוסנים, 1% היו בתהליכי חיסון, זאת אומרת, קיבלו מנה אחת או קיבלו שתי מנות, אבל לא השלימו את השבוע אחרי, הם לא עם תו ירוק, בקונספט הם לא עם תעודת מתחסן - - -

משה ארבל: אולי זה יותר בטוח.

שרון אלרעי-פרייס: לא.

שרון אלרעי-פרייס: לא.

שרון אלרעי-פרייס: פשוט יש מעט כאלה.

שרון אלרעי-פרייס: רוב האנשים במדינת ישראל הם כן מחוסנים, לפחות בגילים ברי החיסון.

שרון אלרעי-פרייס: 5% הם מחלימים, ו-56% – מחוסנים.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, כיום, בגלל שרוב המדינה הבוגרת, רוב ברי החיסון, מעל 80%, מחוסנים, מי שיידבק כרגע זה יהיה אנשים מחוסנים, ואנשים שהם אוכלוסייה בסיכון הם עדיין בסיכון לתחלואה קשה ותמותה מזה, למרות שהחיסון מאוד מועיל.

שרון אלרעי-פרייס: אתם רואים עוד פעם פה את הפילוח בין חוזרי חו"ל לבין הקהילה.

שרון אלרעי-פרייס: אם הייתי לוקחת את זה חודש אחורה לתחילת יוני, אז הבר הסגול, שמייצג את חוזרי חו"ל, היה עצום, פשוט הרוב היו חוזרי חו"ל ונכנסו והתחילו הדבקות בקהילה.

שרון אלרעי-פרייס: רק להראות איך אנחנו כל הזמן עוקבים, מה מצב המדינה מבחינת הרמזור.

שרון אלרעי-פרייס: הירוק הבוהק מייצג יישובים שבהם לא היה מאומת לפחות שבוע, ואתם רואים שלאט לאט זה הולך וננגס.

שרון אלרעי-פרייס: יש יותר ויותר יישובים, היום זה כבר ארבעה יישובים אדומים, שני יישובים כתומים, ארבעה יישובים צהובים.

שרון אלרעי-פרייס: אני לא אפרט פה, אני אראה לכם איך זה בכל מחוז: מחוז תל אביב, מחוז מרכז, מחוז חיפה, מחוז צפון, מחוז ירושלים, מחוז אשקלון, מחוז דרום.

שרון אלרעי-פרייס: באמת בכל הארץ מתחילה תחלואה.

שרון אלרעי-פרייס: יש לנו יותר מ-100 יישובים שבהם יש תחלואה.

שרון אלרעי-פרייס: כמובן הבסיס הוא במחוז מרכז ומחוז תל אביב, אבל זה כבר בהרבה מאוד יישובים.

שרון אלרעי-פרייס: ושקופית אחרונה.

שרון אלרעי-פרייס: דיברתם הרבה על החוק, אבל אני רוצה רק להבהיר שאם אנחנו לא מעבירים את החוק ולא מכריזים על מצב חירום, כל מה שנמצא למטה נופל, וכל מה שיש לנו לעשות זה בידוד ועטיית מסכות, שזה צווים שמגיעים מפקודת בריאות העם.

שרון אלרעי-פרייס: זהו, כל היתר אנחנו לא יכולים, לא יכולים לבדוק אנשים, לא יכולים לחייב לבדוק 72 שעות לפני עלייה למטוס, לא יכולים לבדוק אנשים בנתב"ג.

שרון אלרעי-פרייס: הרבה מאוד דברים שעוזרים לנו כרגע להפחית את התחלואה לא נוכל לעשות.

גלעד קריב: ראשית, תודה, ד"ר אלרעי פרייס.

גלעד קריב: מייד נפתח לשאלות של חברות וחברי הוועדה.

גלעד קריב: אני רק אבקש ברשותך התייחסות לשאלת הצעדים שננקטים כרגע למול מוקדי תחלואה.

גלעד קריב: ציינת שאנחנו יכולים לאתר מוקדים גיאוגרפיים של ההתפרצות.

גלעד קריב: ראשית, מהם הצעדים שאתם מבצעים היום, למרות שהתקנות שנמצאות בתוקף, בהקשר של החוק, עוסקות רק בכניסה וביציאה מישראל?

גלעד קריב: מה הכלים שכן עומדים לרשותכם לקטיעת השרשראות?

גלעד קריב: ושנית, האם אנחנו יכולים לדבר על מתאם בין מוקדי ההתפרצות וההדבקה לבין רמת החיסון באותה זירה גיאוגרפית?

גלעד קריב: נשמח להתייחסות, ואז נפתח את הדיון כמובן.

גלעד קריב: בבקשה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים הפרדה בין האסטרטגיה של הבחוץ והאסטרטגיה של הבפנים.

שרון אלרעי-פרייס: משרד הבריאות במשך כל השבועות והחודשים האחרונים הוביל אסטרטגיה של פתיחה כמה שיותר בפנים ושמירה כמה שיותר מבחוץ, ולאט לאט הפחתנו את ההגבלות יותר ויותר בפנים, עד שהגענו למצב שלא הייתה שום הגבלה.

שרון אלרעי-פרייס: במסגרת של שמירה על הבחוץ, היכולות שלנו נובעות מהחוק ומהכרזת מצב החירום, עם כל התקנות שדיברנו עליהן, תקנות התעופה.

שרון אלרעי-פרייס: בתוך מדינת ישראל מה שאנחנו עושים זה הרבה מאוד פעולות של קטיעת שרשראות, זה אומר הגעה מאוד מהירה למאומתים ולמגעים שלהם, הבאת מגרשי דרייב אין לעשות בדיקות במקומות שיש בהם תחלואה, כדי לזהות את התחלואה החבויה, ולנסות שהגיץ הזה לא יהפוך לשריפה גדולה, אלא לכבות את זה מהר.

שרון אלרעי-פרייס: פעולות שעושים במגן אבות ואימהות – לאורך זמן, בגלל שהייתה ירידה של התחלואה, במוסדות שבהם הייתה רמת חיסוניות מעל 90% הפסקנו את בדיקות הסקר.

שרון אלרעי-פרייס: השבוע החזרנו את בדיקות הסקר לכל מוסדות מגן אבות ואימהות.

שרון אלרעי-פרייס: כיום כבר הגענו למצב שזיהינו מאומתים בקרב העובדים של מגן אבות ואימהות בזכות הסקר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: נעשות הרבה מאוד פעולות בלי לעשות הגבלות על האזרחים, כדי לזהות את התחלואה מהר ולנסות לדאוג לזה שלא תהיה התפרצות יותר גדולה, בכל הכלים שעומדים לרשותנו.

לימור מגן תלם: רציתי לקבל יותר פרטים לגבי כל הנושא של הכניסה מחו"ל.

לימור מגן תלם: עד היום מה המגבלות של החוזרים מחו"ל?

לימור מגן תלם: אם אני מסתכלת מהיום אחורה, נניח חודש.

לימור מגן תלם: עיקר ההתפרצות, אני מבינה, הייתה ייבוא של ווריאנטים מחו"ל, אז מה המגבלות ומה הפרוצדורה עד היום של החוזרים מחו"ל?

שרון אלרעי-פרייס: קודם כול, אנחנו עושים הבחנה בין מדינות בסיכון מרבי – אנחנו לא קוראים להן "אדומות יותר" – לבין יתר המדינות.

משה ארבל: מטעמים דיפלומטיים?

שרון אלרעי-פרייס: מטעמים שזה מבלבל.

שרון אלרעי-פרייס: יש כל כך הרבה צבעים, ברמזור יש אדום, בזה יש - - -

גלעד קריב: אוהדי הפועל נעלבו.

גלעד קריב: ..

שרון אלרעי-פרייס: שינינו כדי להבהיר.

שרון אלרעי-פרייס: היו כל כך הרבה קטגוריות.

משה ארבל: בדף החרדים היו בשחור...

שרון אלרעי-פרייס: התחלנו ממדינות שחורות, אחר כך אמרנו: לא, זה לא מינוח טוב.

שרון אלרעי-פרייס: יש גם כמה רמות.

שרון אלרעי-פרייס: יש מדינות בסיכון מרבי, שאליהן באמת אסור לנסוע, תיכף אני אפרט, מתחת יש מדינות באזהרת מסע חמורה, שזה אומר שאנחנו מאוד ממליצים שלא לנסוע, כי הן ממש על הגבול להיות בסיכון מרבי, ופשוט יכול להיות שברגע שהן יעברו את הסף, לא יהיה גרייס.

לימור מגן תלם: מה המשמעות של ההמלצה?

משה ארבל: המשמעות שנוסעים בטיסות המשך מקפריסין.

שרון אלרעי-פרייס: אני אסביר.

שרון אלרעי-פרייס: אני עונה לשאלה עם האדום.

שרון אלרעי-פרייס: כשיש לך מדרג, אתה עוד פעם בכתום, אדום, יש עוד רמזור.

שרון אלרעי-פרייס: אמרנו: לא, יש מדינות בסיכון מרבי, מדינות באזהרת מסע חמורה ומדינות באזהרת מסע.

שרון אלרעי-פרייס: מדינות בסיכון מרבי, המשמעות היא שאסור לנסוע אליהן.

שרון אלרעי-פרייס: עד לאחרונה האיסור הזה היה איסור ללא עבירה בצדו, עכשיו הדבר הזה השתנה.

שרון אלרעי-פרייס: בפועל מה שהיה זה שהודענו שאסור לנסוע למדינות האלה.

שרון אלרעי-פרייס: לא היה גורם שאכף את זה, ומכיוון שלא היה גורם שאכף את זה, גם לא הייתה עבירה של קנס ומשהו בצדו.

שרון אלרעי-פרייס: שוב, עכשיו הדבר הזה השתנה עם קנס של 5,000 שקל.

לימור מגן תלם: כל מי שחזר לצורך העניין חזר מחו"ל ממדינות עם סיכון גבוה, לא בוצעו להם בדיקות?

שרון אלרעי-פרייס: לא.

שרון אלרעי-פרייס: לכולם בוצעו בדיקות.

שרון אלרעי-פרייס: תיכף אני אגיד.

שרון אלרעי-פרייס: אני מדברת על היציאה.

גלעד קריב: אנחנו רק נזכיר שמחר אנחנו דנים באישור התקנות של הקנס.

משה ארבל: אתה ממהר?

גלעד קריב: כן.

משה ארבל: לאן?

גלעד קריב: אתה עוד תגלה.

משה ארבל: לילה ארוך היה אתמול?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אנחנו מאוד נהנינו.

גלעד קריב: אתה רואה את הפרופורציה כאן בין חברי הקואליציה לחברי האופוזיציה, אז הכול בסדר.

גלעד קריב: אנחנו במיטבנו אחרי לילות לבנים.

משה ארבל: עזוב מספרים, יש איכויות.

גלעד קריב: זה נכון.

גלעד קריב: אתה אלעזר בן ערך.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינת יציאה, יוכלו לצאת, ואני מקווה שעכשיו הלופ הזה של מי בודק ואיזה קנס יהיה, נסגר, ובאמת אנשים לא יצאו בלי אישור של ועדת חריגים.

שרון אלרעי-פרייס: רק לעדכן שהבוקר נתפסו שמונה אנשים שניסו לעלות על טיסה לרוסיה והורדו מהמטוס, פעם ראשונה.

משה ארבל: ונקנסו, כך פורסם.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו בשלבים להבין אם נקנסים או לא, אבל עצרו אותם, שזה כבר הישג.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר השני זה בחזרה.

שרון אלרעי-פרייס: בחזרה אנחנו מבדילים מאנשים שחזרו ממדינות בסיכון מרבי לאנשים שחזרו ממדינות רגילות.

שרון אלרעי-פרייס: מדינות בסיכון מרבי – כולם נבדקים וכולם נדרשים לבידוד, גם מחוסנים וגם מחלימים.

שרון אלרעי-פרייס: מדינות בסיכון אחר, שהן לא סיכון מרבי, כל מדינה אחרת – נדרשים כולם לבדיקה בכניסה.

שרון אלרעי-פרייס: מי שמחוסן ומחלים לא נדרש לבידוד, ומי שלא מחוסן-מחלים נדרש לבידוד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: שאלות נוספות?

גלעד קריב: בבקשה.

ענבר בזק: רק רציתי לוודא שהבנתי נכון, שעכשיו זה הארכה של התוקף של ההכרזה על מצב חירום, זאת אומרת, אנחנו לא מאשרים עכשיו החמרות, אלה אנחנו נותנים לממשלה את האופציה, אם צריך לעשות, ואז אם הממשלה מחליטה זה עדיין חוזר להצבעת מליאה בכל פעם?

גלעד קריב: לאישור ועדה.

ענבר בזק: הנקודה כרגע שאנחנו לא מחמירים שום דבר, אנחנו רק מאריכים.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אנחנו יוצרים את התנאי המקדמי להפעלת החוק.

שרון אלרעי-פרייס: אני אגיד את זה בעיניי יותר פשוט.

שרון אלרעי-פרייס: אם אתם לא מאשרים את זה, אתם עושים הקלות.

שרון אלרעי-פרייס: הכול נופל.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: בבקשה, חבר הכנסת ארבל.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: ציינת כמובן את העובדה שאנחנו לא במרץ, כמדומני.

משה ארבל: תהליך אישור התקנות הללו הוא תהליך, כשגם היועץ המשפטי כמובן, אני מניח, יסכים איתי, חריג במהותו ומעביר סמכויות שאמורות להיות בפיקוח פרלמנטרי מלא להחלטות של הממשלה, ואני מבין את החשיבות של זה כמובן, לפיקוח פרלמנטרי בדיעבד.

משה ארבל: בשל העובדה שמדובר כאן על פיקוח פרלמנטרי בדיעבד, גם אם לפרק זמן קצר, אבל הוא רטרואקטיבי, על כל השאלות שיש בהן ברטרואקטיביות בכלל של המשפט הפלילי בקנסות, האם לא נכון יהיה מבחינה מקצועית, את כרופאה, להמתין בגלל השאלה המשפטית שעומדת כאן?

משה ארבל: אני אדייק את השאלה: מה הדד ליין?

משה ארבל: מתי באמת חייבים את זה?

משה ארבל: אם אנחנו לא במרץ, ובמרץ באמת היינו חייבים את זה, מתי אנחנו מוכרחים לבצע את המהלך הזה?

משה ארבל: ושאלה נוספת, התייחסות לגבי יהודה ושומרון.

גלעד קריב: אם אפשר רגע, לגבי שאלתו של עו"ד וחבר הכנסת ארבל, רציתי לשאול, אני חושב שזאת שאלת המשך, האם בתחזית שלכם אנחנו נידרש בתקופה הקרובה להפעלת מערכות של תקנות שנוגעות למצב בתוך ישראל ולא רק לכניסה וליציאה?

גלעד קריב: מה הרף שבו להערכתכם אנחנו חוזרים למצב של הפעלת "תקנות פנימיות", נקרא להן לצורך הדיון?

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא במרץ 2020, יחד עם זה, אנחנו במצב שאנחנו חייבים את זה כרגע.

שרון אלרעי-פרייס: למה אנחנו חייבים את זה כרגע?

שרון אלרעי-פרייס: מפני שאנחנו נמצאים בפנדמיה עולמית.

שרון אלרעי-פרייס: בהרבה מאוד מדינות בעולם המגפה משתוללת, אנחנו לא אי שסגור וכל המעברים סגורים, וראינו ממש החודש הזה איך נכנס וריאנט דלתא, ומתפשט בצורה מאוד מהירה, ולכן מצב החירום הנדרש במדינת ישראל הוא עדיין מצב חירום, עם זאת שאנחנו לא במרץ 2020.

שרון אלרעי-פרייס: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

שרון אלרעי-פרייס: המצב הוא מאוד דינמי.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כל הזמן עוקבים אחרי הדברים שמתפתחים, ואנחנו רואים ממש בשבועות האחרונים איך מתפשטת פה תחלואה שעם כל הניסיונות לעצור אותה, אנחנו מצליחים להוריד ככל הנראה, אבל לא לעצור אותה לגמרי.

שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, אנחנו עדיין נמצאים במצב שיש סכנה לבריאות הציבור מהפנדמיה העולמית הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: אם בכל העולם כולם היו מחוסנים כמונו ולא היו מתפתחים וריאנטים כאלה, היינו במצב אחר.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מדינה כחלק מהעולם, ובעולם עדיין - - -

משה ארבל: ודאי שיש צורך, השאלה אם זה מצדיק שימוש בכלי חריג כזה.

משה ארבל: מדובר כאן בכלי חריג.

משה ארבל: השאלה אם במצב הרפואי הקיים היום - - -

מיכל גולדברג: החוק עצמו הוא כלי חריג?

משה ארבל: כן.

משה ארבל: החוק והתקנות.

משה ארבל: לטעמנו בכל אופן זה תהליך שהוא חשוב, אני לא מזלזל בחשיבותו, אבל הוא חריג בזה שהוא מעביר ומאציל סמכויות באופן מוחלט לממשלה, וזה בסדר, ומגיע לפיקוח פרלמנטרי בדיעבד, ולכן הוא חריג.

משה ארבל: היו פעמים שהכנסת לא אישרה למשל, או אישרה ואז אישרה באופן רטרואקטיבי פעולות שביצעה הממשלה לגבי קנסות למשל.

משה ארבל: ובגלל שהוא חריג, השאלה אם נכון יהיה לבחון את הצורך לפני שמקבלים את ההחלטה?

משה ארבל: מדובר כאן על סל כלים.

גלעד קריב: אני רגע רוצה לדייק.

גלעד קריב: הדיון שאנחנו מקיימים כרגע, הדיון הוא לטובתנו, חברי הכנסת החדשים.

גלעד קריב: הדיון שאנחנו מקיימים כרגע הוא לא דיון רטרואקטיבי.

משה ארבל: ודאי.

משה ארבל: ודאי.

גלעד קריב: חשוב לדייק, כי הדברים נאמרו לפרוטוקול.

גלעד קריב: בהחלט יש דיון רציני.

גלעד קריב: אני אתייחס לזה בדברי ההקדמה שלי לדיון בנושא הארכת תוקף החוק.

גלעד קריב: אנחנו צריכים בהחלט להיות מוטרדים מרמת הפיקוח הפרלמנטרי על התקנות, ואנחנו נידרש לזה בדיון הבא.

גלעד קריב: רק לצורך הפרוטוקול, הדיון שאנחנו מקיימים כרגע הוא לא רטרואקטיבי, אנחנו מתבקשים להאריך את מצב החירום שפוקע היום בחצות הלילה.

גלעד קריב: אנחנו מתבקשים לעשות את זה.

גלעד קריב: לכן גם אני העדפתי שזה יגיע לוועדה ושלא נדלג למנגנון של המליאה עם הארכה של שבעה ימים אוטומטית, שאז יכול להיות שיהיה רטרואקטיבי.

גלעד קריב: אנחנו עושים את זה לפני פקיעת המועד, שומעים את הסקירה המקצועית לפני פקיעת המועד.

משה ארבל: אני יכול רק להוציא ממך אמירה אם כך שהפעולות של הממשלה הקודמת היו טובות וצריך להאריך אותן?

גלעד קריב: אתה תשמע ממני אמירה - - -

משה ארבל: בוא נאמר את זה.

גלעד קריב: אתה תשמע ממני הרבה פעמים בעתיד אמירה שהיו הרבה פעולות של הממשלה היוצאת בתחום הקורונה שהיו פעולות טובות וראויות והיו הרבה פעולות שלא היו טובות וראויות.

גלעד קריב: העם הכריע את הכרעתו הדמוקרטית.

גלעד קריב: נודה לממשלה היוצאת על כל שעשתה לטובה, ונקווה שהממשלה הנכנסת רק תגביר את הטוב.

גלעד קריב: ד"ר פרייס, נשאלה שאלה לגבי יהודה ושומרון.

שרון אלרעי-פרייס: אני מציעה שהלשכה המשפטית תענה.

גאל עזריאל: בוקר טוב.

גאל עזריאל: שאלתם את השאלה האם החוק חל ביהודה ושומרון.

גאל עזריאל: חוק הסמכויות לא חל ביהודה ושומרון, הוא חל באופן פרסונלי כמובן.

גאל עזריאל: למשל התקנות שבתוקף כרגע, שמדברות על כניסה לישראל או על היציאה מישראל, שדה התעופה נמצא בתוך שטח ישראל, ולכן כמובן שזה חל על כל אדם שיוצא מישראל, לא משנה איפה הוא גר ומה האזרחות שלו, אבל צריך להבין שמבחינה טריטוריאלית חוק הסמכויות לא חל ביהודה ושומרון, אבל יש לנו עבודה מאוד מתואמת עם הצבא ועם אלוף פיקוד המרכז, שהוא הריבון שם, וכשהיו הגבלות בשטח ישראל, יצאו צווי אלוף מקבילים שמחילים את אותו דין ביהודה ושומרון, כך שאין פער מהבחינה הזאת.

משה ארבל: זה חל באופן מיידי?

משה ארבל: מייד עם הפרסום ברשומות?

גאל עזריאל: עושים את זה בצורה מאוד מתואמת, מאוד מהירה, גם יש את העניין של 24 השעות עד שהתקנות נכנסות לתוקף לפי החוק, ובצווי אלוף אין את הזמן הזה, ולכן אין שום קושי מהבחינה הזאת.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני רק אבקש את ההתייחסות האחרונה שלך, ד"ר אלרעי פרייס, לשאלה שלי, האם יש בידיכם כרגע תחזית כלשהי לרף שבו מבחינת

גלעד קריב: כם אנחנו חוזרים לעסוק בתקנות פנים ישראליות?

שרון אלרעי-פרייס: אין לנו דבר כזה כרגע.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו בונים את התוכנית במשרד הבריאות בהתאם לדירקטיבה שקיבלנו מהקבינט.

שרון אלרעי-פרייס: הקבינט אמר ביום ראשון שההסתכלות צריכה להיות הסתכלות של הכלה עם הסתכלות על מספר החולים הקשים, ואנחנו בונים את ההצעה של התוכנית לפי זה.

שרון אלרעי-פרייס: אין כרגע הגבלה במדינת ישראל שממש עומדת לפתחנו.

גלעד קריב: היועץ המשפטי ביקש לשאול שאלה, ואז ניגש, חבריי, להצבעה.

גור בליי: שאלה שמופנית גם לגורמי הייעוץ המשפטי, לא בהכרח רק לד"ר אלרעי פרייס.

גור בליי: אחד מהנושאים שהוועדה עסקה בהם הרבה מאוד בכנסת הקודמת זה כל הנושא של אכיפת הבידוד.

גור בליי: ממה שאנחנו רואים, במידה רבה ההתפרצות היא פרי הפרות של בידוד, או חוזרים מחו"ל שלא שמרו על בידוד והפיצו הלאה את הנגיף.

גור בליי: זה דבר שחזר ונשנה.

גור בליי: השאלה, האם בעקבות הדגש שהושם על הדבר הזה, האם אתם רואים שיפור באכיפת הבידוד?

גור בליי: האם יש מאמץ מיוחד של גורמי האכיפה באכיפת הבידוד?

גור בליי: מתן קנסות על הפרות בידוד?

גור בליי: נראה שזה העקב אכילס של כל הסיפור הזה, אבל זה עקב אכילס של הרבה מאוד זמן, אז השאלה, מה נעשה בתחום הזה, שזה תחום שליווה אותנו הרבה מאוד?

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו באמת מתריעים במשך שבועות וחודשים ארוכים שזאת הבעיה.

שרון אלרעי-פרייס: גם אם נוסיף עוד הרבה מאוד בדיקות, בסוף אם בן אדם לא ישמור על הבידוד, זה לא יעזור לנו.

שרון אלרעי-פרייס: זה הוביל למצב שמשרד הבריאות עם רופאים ואחיות הוביל חוק לצמידים אלקטרוניים, לזה הגענו, לזה שמשרד הבריאות, כגורם בריאותי, מוביל משהו של אכיפה.

שרון אלרעי-פרייס: אני מסכימה לגמרי שזו אחת הבעיות הגדולות.

שרון אלרעי-פרייס: אני יודעת שנעשים הרבה מאוד מאמצים להביא פקחים, להשאיר שוטרים, אני רואה שמירב שץ מהמשטרה נמצאת פה, יכול להיות שהיא יכולה לתאר יותר.

שרון אלרעי-פרייס: אני יודעת שכיום יש רצון מאוד חזק בממשלה לשים דגש על הנושא של האכיפה.

שרון אלרעי-פרייס: זה התחיל עם האכיפה הבוקר בעלייה למטוס לרוסיה, כדוגמה למשהו שלא נעשה קודם, ואני מקווה שזה יוביל לפירות הרצויים, אבל אולי המשטרה יכולה - - -

גלעד קריב: תודה, ד"ר אלרעי-פרייס, גם על הסקירה המקיפה וגם אני מנצל את ההזדמנות להודות לך ולכל צוותי משרד הבריאות, אני חושב שבשם כל האזרחים והאזרחיות - -

שרון אלרעי-פרייס: תודה רבה.

גלעד קריב: - - על עבודה מאוד מאוד מסורה ואינטנסיבית למען הבריאות של כולנו.

משה ארבל: האופוזיציה מצטרפת.

גלעד קריב: אני שמח.

גלעד קריב: אתה ואני עוד נצטרף לדברים טובים גם בהמשך, ואני מבטיח שזה לא יפורסם בקרב מצביעי ש"ס - -

משה ארבל: הכול משודר.

גלעד קריב: - - נשמור על עתידך הפוליטי, הכול בסדר.

גלעד קריב: רק לפני שניגש להצבעה, האם גורם נוסף, משרד המשפטים, גורמים שנמצאים איתנו בזום, שמייצגים את הממשלה, מטעם הממשלה, רוצים להוסיף דבר מה?

גלעד קריב: – לא.

גלעד קריב: אם כך, אנחנו ניגשים להצבעה הראשונה של הוועדה בהרכבה הזה שהיא לא על מינוי יושב-ראש, הצבעה לגופם של דברים.

גלעד קריב: נוסח ההכרזה של הממשלה מופיע בדפים שלפניכם, ואנחנו מאשרים את הארכת ההכרזה של הממשלה על מצב חירום, בשל נגיף הקורונה.

גלעד קריב: לפרוטוקול אני פעם נוספת חוזר על העובדה שיש כאן טעות סופרים בפנייה שקיבלנו ממזכיר הממשלה.

אסף פרידמן: הקודם.

גלעד קריב: היוצא.

גלעד קריב: אנחנו לא מדברים על הארכת הכרזה על מצב מיוחד, אלא אנחנו מדברים על הארכת ההכרזה על מצב חירום.

גלעד קריב: אנחנו מייד נקרא את הטקסט, ואז ניגש להצבעה.

גור בליי: הארכת הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לפי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

גור בליי: –2020 "בתוקף סמכותה לפי סעיף 2(ד)(2) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

גור בליי: –2020 (להלן-החוק), לאחר ששוכנעה כי יש סיכון ממשי להתפשטות רחבה של נגיף הקורונה ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור ובשל כך מתחייב לנקוט פעולות מכוח הסמכויות הקבועות בחוק, לאחר שהובאו בפניה עמדת שר הבריאות וחוות דעת מקצועית מטעם משרד הבריאות בעניין ולאחר שהתקבל אישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מאריכה הממשלה את תוקפה של ההכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לתקופה נוספת עד יום י"ט באלול תשפ"א, (27 באוגוסט 2021) או עד לסיום תקופת תוקפו של החוק, או לפי המוקדם מביניהם.

גור בליי: "

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: לפני שאבקש את ההצבעה, אני רק אציין שהצטרף אלינו חבר הכנסת בני בגין, שהוא חבר הוועדה, חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי וחברת הכנסת רות וסרמן לנדא.

גלעד קריב: מי בעד אישור הארכת ההכרזה?

אסף פרידמן: שבעה.

גלעד קריב: שבעה בעד.

גלעד קריב: מי מתנגד?

גלעד קריב: נמנעים?

גלעד קריב: בעד – 7

גלעד קריב: נמנעים – אין

גלעד קריב: אישרנו את ההכרזה.

משה ארבל: רוויזיה.

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: נמשיך את הדיון.

גלעד קריב: ב-12:35 נקיים את הרוויזיה.

גלעד קריב: אני מודה, חבר הכנסת ארבל, שזה מנהג שהוא בהחלט בהתאם לתקנון, אבל לבקש רוויזיה אחרי שלא מתנגדים, זה באמת חידוש מעניין.

גלעד קריב: אם אתה לא מתנגד, מדוע לבקש רוויזיה?

משה ארבל: אדוני - - -

גלעד קריב: אני לומד.

גלעד קריב: אני לומד.

משה ארבל: מצוין.

משה ארבל: בהרצה זה חשוב ללמוד.

גלעד קריב: זה בסדר גמור.

גלעד קריב: אתה מורה טוב לתרגילים אופוזיציוניים ונאחל לך שיהיה לך זמן חפיפה ארוך לתרגילים אופוזיציוניים.

גלעד קריב: ב-12:35 נקיים את ההצבעה על הרוויזיה.

גלעד קריב: אנחנו עוברים עכשיו לדיון הראשון בהצעת החוק, שתכליתה להאריך את תוקף חוק הסמכויות.

גלעד קריב: השם המלא של הצעת החוק שאנחנו דנים בה הוא הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 8) (הארכת תוקף), התשפ"א–2021.

גלעד קריב: אנחנו הודענו במסגרת סדר-היום שאנחנו לא נקיים היום את ההצבעות, אלא רק דיון, ואנחנו נקיים את ההצבעות מחר בבוקר, בישיבה שתתכנס עוד לפני המליאה בשעה 11:00.

גלעד קריב: ואחת הסיבות שאנחנו לא מקיימים היום את ההצבעה היא על מנת לתת ביטוי לעובדה שהחוק שאנחנו מתבקשים להאריך את תוקפו הוא באמת חוק חריג מאוד בספר החוקים של מדינת ישראל.

גלעד קריב: חוק שמצד אחד, אני מניח שרובנו אם לא כולנו, מבינים את נחיצותו, אבל מצד שני אני בטוח שכל חברי וחברות הוועדה מבינים גם את האתגרים החוקתיים שהחוק הזה מציב לנו ולרצון שלנו להגן ברמה החוקתית, המשטרתית, על זכויות האדם.

גלעד קריב: אני אבקש לפני שנפתח את הדיון בחוק, וכמובן אנחנו נבקש מנציגי הממשלה להציג את ההצעה, לפתוח את הדיון באמירה שממשיכה במידה מסוימת את אמירותיו של חבר הכנסת ארבל – אנחנו נמצאים אומנם ערב התפשטות או במצב של התפשטות מחודשת בהיקף מסוים, אבל אין ספק שבזכות מבצע החיסונים ובזכות הצעדים שננקטו אנחנו נמצאים במציאות אחרת לגמרי מזו שהיינו בה בשיא המגפה, וכולנו מקווים ומחויבים לכך שלא נחזור לאותם ימים – והתפקיד שלנו בסופו של יום כוועדה שמפקחת על פעילות הרשות המבצעת וגם מאשרת חלקים בפעילות הרשות המבצעת – התפקיד שלנו בעת הזאת גם לוודא שאנחנו נמצאים בנקודת איזון נכונה ומידתית בין הענקת כלים למשרד הבריאות וליתר משרדי הממשלה בהתמודדות שלהם עם המגפה ואיומיה, לבין הצורך שלנו להגן על זכויות הפרט כאן במדינת ישראל.

גלעד קריב: ובהקשר הזה אני אומר בכנות שלוח-הזמנים הקצר בין כינונה של הממשלה החדשה, לבין המועד שבו מכוח החוק פוקע תוקפו של חוק הסמכויות, שבוע הבא ביום שלישי – לוח הזמנים הקצר הזה לא אפשר התקנת חוק או התקנת הוראת שעה שהיא יותר מאוזנת, מידתית ומתאימה למצב שבו אנחנו נמצאים.

גלעד קריב: ואני אומר את זה בצער גדול, מכיוון שאני חושב שהעת הזאת הייתה מתאימה, אם היה בידינו את לוח-הזמנים, להכניס תיקונים משמעותיים בחוק ולא רק להאריך את תוקפו.

גלעד קריב: ואנחנו, גם כקואליציה, ואני אומר את זה לאחר שיחה ארוכה עם שר הבריאות, ובמידה רבה אני מאמין שחברי וחברות הוועדה, או לפחות רובם, שותפים למחשבה הזאת שאנחנו בהחלט רוצים לראות חקיקה יותר מאוזנת, יותר מידתית, יותר מתאימה למצב הנוכחי, ואנחנו בהחלט מצפים ממשרד הבריאות לפעול להתקנת חקיקה מן הסוג הזה.

גלעד קריב: אני אומר את זה גם אחרי ששמענו משר הבריאות ומדרגי המקצוע שזו בהחלט הכוונה.

משה ארבל: למה לזרוק לממשלה?

משה ארבל: בוא תתקן.

משה ארבל: אני מבטיח שנהיה ענייניים.

משה ארבל: תגיש הסתייגויות - - -

גלעד קריב: מכיוון שראיתי את ההסתייגויות שכבר אחד מנציגי האופוזיציה הגיש, 600 במספר.

גלעד קריב: אין-ספק שענייניות היא סיסמתכם...

גלעד קריב: אבל בהסתייגויות אנחנו נטפל מחר.

משה ארבל: אתם מעדיפים לקחת חוק ששר הבריאות אמר עליו רק לפני כמה חודשים שהוא פשיסטי ולקדם אותו?

גלעד קריב: היינו כמובן שמחים שהממשלה היוצאת הייתה שוקדת על התקנת הצעת חקיקה יותר מידתית - -

משה ארבל: משהיא לא עשתה את זה, נעשה את מה שהיא עשתה.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, אני מבטיח לתת לך את זמנך.

גלעד קריב: - - מכיוון שהדבר לא נעשה והדבר התגלגל לפתחה של הממשלה החדשה, אנחנו צריכים למצוא את הדרך לאזן בין הצורך להמשיך ולהעניק לממשלה ולזרועותיה את הכלים להתמודד עם האיום שלצערנו גם מידפק על דלתנו ביתר שאת בימים האחרונים, בשבועות האחרונים, ומצד שני לומר בצורה מאוד מאוד ברורה שאנחנו נפעל כדי לקדם עם משרד הבריאות את ההצעה היותר מאוזנת, והלוואי ולא נצטרך להמתין עד לרגע האחרון של סיום הארכת התוקף הנוספת ונוכל להקדים.

גלעד קריב: אני רק אוסיף ואציין, ויהיה אפשר עוד לדון בהיבטים שונים, כשאני חושב שנכון יהיה להזכיר שהוועדה, גם בהרכבה הקודם, הייתה מאוד מוטרדת משאלת הפיקוח הפרלמנטרי על התקנות, ודעתה של הוועדה בהרכב הקודם, שבראשה עמד נציג קואליציה, התחושה הייתה שיש שימוש מוגבר מדיי באותו סעיף דחיפות, גם כאשר הדחיפות היא לא דחיפות עניינית מטעמים בריאותיים, אלא כורח פוליטי.

גלעד קריב: וזה בוודאי דבר שאנחנו נשים לנגד עינינו בכל מה שקשור באישור התקנות.

גלעד קריב: ופה אני מבקש ופונה לנציגי הממשלה ולנציגי משרד הבריאות, המדיניות שלי ושלנו תהיה מאוד להקפיד בשימוש ראוי באותו חריג של דחיפות, ולא נאפשר בלבול בין כורח פוליטי או כורח ביורוקרטי של הממשלה לבין כורח בריאותי שמצדיק ויתור, אפילו על אותו חלון צר מאוד של 24 שעות של הוועדה.

גלעד קריב: זו סוגיה אחת.

גלעד קריב: אנחנו גם בהחלט מוטרדים מהעובדה שהחוק לא מבצע הבחנה בין סוגים שונים של מצבי חירום או מצבים מיוחדים.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים כרגע במצב שבו על פי החלטת הממשלה או משרד הבריאות, אנחנו במצב חירום בגבולותיה של המדינה ולא במצב חירום בגבולות המדינה, והדבר הזה צריך לבוא לידי ביטוי גם ברמות שונות של מצבים מיוחדים ומצבי חירום בחוק, והציפייה שלנו לראות את זה בחקיקה עתידית.

גלעד קריב: אין ספק שהנושא של מצב חירום מיוחד, אין לו מקום בעוצמות שהוא נמצא בחקיקה הנוכחית, העובדה שהיה בו שימוש מאוד מאוד קצר ימים ומאוד מאוד חריג, ואין מקום בחוק של הכנסת הזאת להגדרה כל כך מרחיבה של סמכויות הפגיעה בזכויות יסוד.

גלעד קריב: אני אוסיף רק דבר אחרון מבחינתי לפני שנבקש מנציגי הממשלה להציג את החוק.

גלעד קריב: לחוקק חוק שיש בו הסמכה לפעולות מאוד מרחיקות לכת ואז להתמודד פעם אחר פעם עם מצב שאין אכיפה של צעדים הרבה יותר מינוריים בפגיעתם, יש פה דבר שאינו ראוי.

גלעד קריב: אני רואה פה איזה הלימה בין בקשת הסמכויות על ידי הממשלה לבין רמת האכיפה.

גלעד קריב: כשרשויות הממשלה נכשלות באכיפה של צעדים מינוריים, יש טעם לשאול מדוע מבקשות אותן רשויות הסמכה לצעדים יותר מרחיקי לכת.

משה ארבל: אתה יכול להרחיב מה בדיוק הכישלון באכיפה?

גלעד קריב: יש לנו דומני כבר יותר משנה של כישלונות מסוימים בתחומי האכיפה.

משה ארבל: תפרט.

גלעד קריב: אני בכוונה לא רוצה לפרט.

גלעד קריב: כשנגיע לדיון בנושא הזה, נפרט.

גלעד קריב: אני לא אתייחס לא למגזר כזה, לא למגזר אחר.

משה ארבל: יש שר בט"פ חדש, תהיה אופטימי.

גלעד קריב: אני סמוך ובטוח שהוא יעשה את תפקידו נאמנה.

גלעד קריב: לצערי הממשלה היוצאת דאגה שימיו הראשונים לא יתמקדו במשבר הקורונה, אלא בכל מיני עניינים אחרים, אבל מהיכרותי העמוקה עם השר לביטחון פנים, אני יודע שתהיה במשרד הזה עבודה מאוד מאוד רצינית בתחום האכיפה עם יתר הרשויות.

גלעד קריב: ובכלל חברי, חבר הכנסת ארבל, אני מציע שתגזרו על עצמכם תקופת צינון לפני שאתם באים בתלונות לפעולותיה של הממשלה הנוכחית, כי יש איזה תחושה שאם יש כרגע כשלים הם בעיקר הירושה הנפלאה שירשנו מהממשלה היוצאת.

גלעד קריב: אולי תחליטו בהנהלת האופוזיציה לגזור על עצמכם תענית דיבור של כמה שבועות בהקשר הזה, ואני חושב שאז תזכו לאמינות גבוהה יותר בעיני הציבור.

משה ארבל: אחרי שסתמתם לנו את האפשרות לחוקק, גם את הפה אתם רוצים לסתום לנו?

משה ארבל: לא יהיה.

גלעד קריב: חס וחלילה.

גלעד קריב: הצעתי שתגזרו על עצמכם.

משה ארבל: בדמוקרטיה יש אופוזיציה שתבצע את תפקידה, למרות ששיקרתם את בית המשפט העליון, ולמרות שחסמתם חקיקה במשך חודש ימים.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, תודה על קריאת הביניים, אני מבטיח - - -

משה ארבל: אנחנו נשמיע את קולנו.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, א', אני תמיד אשמח לשמוע את קולכם - - -

משה ארבל: כך זה בדמוקרטיה, מה לעשות.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

משה ארבל: תודה רבה.

גלעד קריב: אנחנו נקפיד מאוד בוועדה הזאת על ההבחנה בין קריאות ביניים לבין רשות דיבור.

גלעד קריב: נאפשר גם קריאות ביניים ונקפיד מאוד ברשות הדיבור של חברי הכנסת.

גלעד קריב: אבל כידוע בהצעות חוק רשות הדיבור לחברי הכנסת ניתנת אחרי שהממשלה מציגה את הצעות החוק, וזה יהיה סדר הדברים.

גלעד קריב: אני אשמח אם בהצגת החוק תמצאו לנכון, אם אתם כבר יכולים, גם להתייחס לנקודות שמטרידות אותנו.

גלעד קריב: לא כאמירה ברורה מה בכוונתם לעשות, אבל אם יש לכם כיווני קריאה, אני חושב שיקל עלינו כוועדה להאריך את תוקפו של החוק הזה, שאנחנו רואים אותו בהחלט כחוק חריג ומוגזם לעת הזאת.

גלעד קריב: יקל עלינו להיענות לבקשת הממשלה אם נדע מה כוונותיכם בעניין יצירת חוק יותר מאוזן ויותר מידתי.

גלעד קריב: אנחנו ניגשים להצגת הצעת החוק, ולאחר מכן חברי הכנסת כמובן יוזמנו גם לשאול וגם להתייחס ונזמין את יתר הגורמים שאיתנו כאן או בזום להוסיף את דבריהם.

גלעד קריב: עו"ד גולדברג, בבקשה.

מיכל גולדברג: אני רוצה שנתחיל בהקראה של החוק.

גלעד קריב: מכיוון שהחוק הוא לא כזה ארוך, דומני שהצגתו יותר ארוכה מקריאתו.

מיכל גולדברג: הצעת החוק כוללת סעיף אחד של תיקון תוקפו של החוק, חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה.

מיכל גולדברג: תוקף החוק הוא עד ליום 30 ביוני, מחר.

מיכל גולדברג: כפי שהסביר קודם היועץ המשפטי של הוועדה לפי סעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת, תוקף החוק הוארך אוטומטית בגלל תקופת הבחירות עד ליום 6 ביולי 2021, כך שבפועל החוק בתוקף עד ה-6 ביולי 2021.

מיכל גולדברג: הצעת החוק מבקשת להאריך את תוקפו של החוק עד ליום 31 בדצמבר 2021.

מיכל גולדברג: דהיינו, עד לסוף השנה האזרחית.

מיכל גולדברג: מדובר בתקופה של חצי שנה, כשלנו במשרד הבריאות, גורמי המקצוע, ותוכל להרחיב על כך ד"ר פרייס, ברור שנזדקק לחוק גם מעבר לתקופה הזאת, לצערנו גם מעבר לשנת 2021.

מיכל גולדברג: לפי הערכות ארגון הבריאות העולמי מגפת הקורונה תהיה איתנו לפחות עד סוף 2022.

מיכל גולדברג: הסיבה שאנחנו כרגע מציגים הצעת חוק להארכת תוקף החוק רק עד סוף 2021 זה מתוך כוונה של הממשלה, וכך גם הוחלט בישיבת הממשלה שבה הוחלט לאשר את הצעת החוק – מתוך כוונה של הממשלה להביא בתוך ארבעה חודשים – שר הבריאות יביא תיקון לחוק, תיקון מקיף יותר.

מיכל גולדברג: אנחנו נתייחס גם לנושאים שאדוני יושב-ראש הוועדה העלה כאן במסגרת הדיונים שאנחנו כבר נתחיל לקיים מול משרד המשפטים, משרדי הממשלה הנוספים, הייעוץ המשפטי של הוועדה, בנוגע לתיקון החוק.

מיכל גולדברג: בהחלט נביא בחשבון את ההצעה שעלתה לפצל את ההכרזה, כך שתהיה הכרזה שקיים מצב מיוחד מחוץ לישראל, ותאפשר הטלת מגבלות שנוגעות לחו"ל ולחוזרים מחו"ל ללא הטלת מגבלות בתוך ישראל.

מיכל גולדברג: זה אחד הנושאים שאנחנו בוחנים כדי שנוכל לגבש תיקון כולל שיתייחס לכל הסוגיות שעלו עד היום, כולל הערות שקיבלנו בתזכיר החוק.

מיכל גולדברג: אולי אני צריכה להקדים ולומר שמשרד הבריאות פרסם תזכיר חוק להארכת תוקף החוק בתשעה חודשים, וקיבלנו הערות מהציבור, והוחלט לקצר את התוקף לשישה חודשים, כדי שנפעל להביא תיקון מסודר בתקופה הזאת של השישה חודשים, כשאנחנו מקווים שנוכל להביא את התיקון עוד קודם לכן, עוד לפני תום ששת החודשים.

מיכל גולדברג: נפעל בהקדם, כמה שניתן, אבל הכנסת תצא כנראה לפגרה - -

גלעד קריב: קצרה מאוד

מיכל גולדברג: - - כולנו, גם משרדי הממשלה וגם הכנסת נהיה עסוקים גם בהעברת התקציב, ולכן התוקף, כפי שאנחנו מבקשים, עד סוף השנה, 31 בדצמבר, נראה לנו סביר בנסיבות העניין.

מיכל גולדברג: וזו הבקשה שלנו כרגע, להאריך את החוק בשישה חודשים נוספים כפי שהוא.

גלעד קריב: ד"ר אלרעי-פרייס, דברים נוספים בהתייחסות של משרד הבריאות שאת מבקשת להוסיף?

שרון אלרעי-פרייס: אני רק רוצה להדגיש שגם אנחנו, במשרד הבריאות, לא חשים בנוח להשאיר את החוק כמו שהוא ומעוניינים לשנות אותו, שהוא יהיה יותר מדויק לתקופה הזאת.

שרון אלרעי-פרייס: זה פשוט תהליך שלוקח זמן.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: אני יכול לומר לאחר שיחתי עם השר החדש, ניצן הורוביץ, שזו עמדה גם של הדרג הממשלתי במשרד, בצורה מאוד ברורה ונחרצת, ואני שמח לשמוע שזו גם עמדת הצוות המקצועי שמוביל את המשרד.

גלעד קריב: משרד המשפטים, התייחסותכם.

גלעד קריב: אני אשמח להתייחסות

גלעד קריב: כם לפרוטוקול, אני חושב שבהארכת חוק שיש לו השלכות כל כך דרמטיות על זכויות הפרט במדינת ישראל, ראוי שנשמע את התייחסותכם.

משה ארבל: כשגורמי הרפואה אומרים שאם היה אפשר להביא חוק אחר, היה טוב.

איל זנדברג: קודם כול, צוהריים טובים.

איל זנדברג: הקמת הוועדה הפתיעה גם אותי, אולי רק אותי, וברכות ליושב-ראש.

גלעד קריב: היית צריך לעקוב אחרי חברי הכנסת של האופוזיציה ולאתר את החלון שהם מאפשרים לנו.

איל זנדברג: בכל אופן ברכות לוועדה וליושב-ראש, אנחנו שמחים להיות פה.

איל זנדברג: את הדברים עצמם הציגה חברתי ממשרד הבריאות.

איל זנדברג: הצעת החוק הממשלתית עומדת בפניכם.

איל זנדברג: זה נכון שהחוק עם השם הארוך, "חוק הסמכויות המיוחדות למאבק בקורונה" נכתב – הוא נכתב על ידי אנשים שיושבים פה ברמה הכי פיזית –בשעות לא שעות ואחרי זה הוצב גם על ידי חברי הוועדה וכמובן הצוות המשפטי כאן לאורך תקופה מורכבת.

איל זנדברג: הוא נכתב כמו שהוא נכתב כדי לתת מענה מהיר, מיידי, לצרות, בעיות, קשיים ואתגרים שמדינת ישראל לא ידעה כמותם קודם לכן.

איל זנדברג: עכשיו כשכולנו, כמדינה, כממשלה, כחברה, נמצאים במקום קצת יותר רגוע ואולי יתאפשר לנו גם להפיק לקחים על העבר וגם להסתכל על העתיד, למרות חוסר הוודאות – ואנשי המקצוע מתחום הבריאות מזכירים לנו שוב ושוב שהיום זה היום, מחר זה מחר, ואין לדעת לאן אנחנו נגיע – יש בהחלט מקום לבחון ולראות אם אפשר לייצר הסדרים, כפי שאמרו גם נציגי משרד הבריאות, הסדרים שיהיו אולי מדויקים יותר בהתאם לנסיבות, כשחשוב כמובן לזכור שנצטרך להעמיד את הכלים בידי הממשלה לפעול את הפעולות המהירות הנדרשות, לעשות שימוש בסמכויות באותן נסיבות שאכן ההצדקה להן תקום.

איל זנדברג: אפשר לעשות כאן דיוקים.

איל זנדברג: אני לא אומר איזונים, כי איזונים זה נשמע כאילו הוא עכשיו הוא לא מאוזן.

גלעד קריב: הוא עכשיו בהחלט לא מאוזן.

איל זנדברג: הוא רחב והזכרתי את ההיסטוריה, איך הדברים נחקקו, גם על ידי הכנסת.

איל זנדברג: בסופו של דבר לא הממשלה היא המחוקקת.

איל זנדברג: כך שאם תסתכל על הפרוטוקול, אני חושב שאכן הכיוון הוא לבחון מחדש איפה אפשר בחוק לייצר מנגנונים יותר סדורים, אולי בהבחנה בין שתי ההכרזות, ומתוכן ייגזרו סמכויות שונות, סמכויות שצופים להן שימוש מיידי, אולי אפילו לא קבוע אבל מתמשך, לעומת סמכויות אחרות שהן פוגעניות יותר, בעייתיות יותר.

איל זנדברג: שוב, לא שיציאה מהארץ היא לא זכות יסוד שאנחנו ממהרים לפגוע בה, אבל ברור שסט הסמכויות האחרות שמופיעות בחוק הן באמת סמכויות שיכולות להוביל לפגיעה מאוד משמעותית בזכות הפרט, וצריך לעשות כל מה שניתן כדי לצמצם את זה למידה הדרושה, ואני מבין שמשרד הבריאות יחד עם משרדי הממשלה נעבוד ונכין וננסה לבוא עם הסדר יותר מדויק שכזה.

גלעד קריב: כמובן דברי נציגי שני המשרדים נרשמים בפרוטוקול, אבל אני בכל זאת רושם לפניי את האמירה הברורה.

גלעד קריב: אני חושב שזה חלק מהמסר שצריך לצאת מהוועדה, שמשרד הבריאות בהחלט מתכוון להניח הצעת חקיקה ממשלתית חדשה – ציינתם את טווח הזמנים של ארבעה חודשים – שמביאה בחשבון את הדברים שכבר הזכרנו, ואני מניח שיעלו גם בדברי חברותיי וחבריי.

גלעד קריב: אם אין התייחסות נוספת מטעם הממשלה והערות של הייעוץ המשפטי של הוועדה, אנחנו נפתח להתייחסויות של חברי הכנסת ולאחר מכן של גורמים נוספים.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, בבקשה.

משה ארבל: תודה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מצטט מתוך הספר "איך לנצח מגפה".

משה ארבל: כך כותב ראש ממשלתנו: "ישראל, אולי יותר מכל אומה אחרת במערב, מצוידת ברוח של יזמות, בגמישות מחשבתית ובחוצפה, שמאפשרים לה לא רק לנצח את הקורונה, אלא להיות מובילה עולמית במאבק מולה.

משה ארבל: יש בנו את הכוחות לחדש, להמציא, להתנסות, להיכשל, לנסות שוב ואז להצליח ולייצא את היכולות הללו לכל העולם.

משה ארבל: ממשלת ישראל, במקום לנצל את כל הכוחות הללו, "כיבתה" אותם.

משה ארבל: במקום שתנועות הנוער יהיו חוד החנית של הסיוע האזרחי לקשישים ולמבודדים, ציוו עליהן לחדול מכל פעילות דווקא בשיא ימי הקיץ.

משה ארבל: יזמי ההייטק שרוצים כל כך לסייע לממשלה, נדחו בידי פקידים אדישים.

משה ארבל: העמותות האזרחיות, שזו אמורה להיות שעתן הגדולה, נותקו מיכולת לפעול.

משה ארבל: אפשר אחרת.

משה ארבל: כולנו יחד מסוגלים להרבה יותר מכך.

משה ארבל: אם נעז, אם נסתכל על המשבר הכלכלי-חברתי העצום הזה כהזדמנות לעשות דברים שלא ניתן היה להשיג אחרת, נוכל להזניק את ישראל עשורים קדימה.

משה ארבל: " ולא רק הוא, גם השר המגיש את הצעת החוק הזאת.

משה ארבל: כאשר בשנה שעברה החוק הזה נחקק, הייתי כאן, בבית הזה, וכמובן שרת האנרגיה של היום, קארין אלהרר, אמרה כאן בוועדה, בכנסת, שאם החוק הזה יעבור, זו לא תהיה דמוקרטיה.

משה ארבל: הוסיף אחריה חבר הכנסת אלי אבידר שהחוק הזה הופך את הכנסת לכנסת בדיעבד.

משה ארבל: ושר הבריאות דהיום, ניצן הורוביץ, אמר שהחוק הזה בלתי דמוקרטי.

משה ארבל: והינה, למרות ההתנגדויות וגם אמירות קשות יותר, מגיע שר הבריאות ומגיש לנו את החוק הזה עם הארכה לשישה חודשים, כאשר הליך החקיקה שלו ארך חמישה חודשים כי לא הסכמנו איתו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למה בכל זאת הצבעתם בעד?

גלעד קריב: רגע.

משה ארבל: מדוע יש צורך בשישה חודשים נוספים אם הליך החקיקה ארך חמישה חודשים?

משה ארבל: בגלל שזה מספר עגול?

משה ארבל: בגלל שאנחנו מגיעים לסוף דצמבר?

משה ארבל: הרי מדובר כאן על העברת סמכויות של הכנסת, הפקרת הכנסת כלשון המציע.

משה ארבל: הפקרת הכנסת להליכים לא דמוקרטיים, ואנחנו נותנים גרייס של שישה חודשים מבלי להבין את המשמעות החוקתית של ההליך הזה.

משה ארבל: מדובר כאן לכאורה, לטענת מגיש הצעת החוק, שר הבריאות, הוא התבטא כך, אני לא אשתמש בביטוי הזה, אבל אני אצטט – "הליך פשיסטי".

משה ארבל: כן, זה נאמר על ידו.

משה ארבל: ודאי שהוא אמר "הליך לא דמוקרטי".

משה ארבל: גם אם אני לא מסכים איתו, השאלה אם באמת תקופת ששת החודשים הללו היא תקופה נדרשת.

משה ארבל: אני מכיר את חוק הדיינים, ונמצאים כאן אנשי משרד המשפטים, בדרך כלל אתר התזכירים מפרסם הצעות חוק ממשלתיות לקריאה ראשונה ל-21 יום.

משה ארבל: בהיותי ראש מטה שר הפנים אני זוכר שבמקרים דחופים היה יהודה זמרת מפעיל את משרד המשפטים ומשכנע אותם שיהיה תזכיר 10 ימים.

משה ארבל: והינה, תזכיר חוק הדיינים – שישה ימים.

משה ארבל: הסורים על הגדר.

משה ארבל: שישה ימים, והופ, זה מגיע לכנסת, כאשר חקיקה פרטית נעצרת חקיקה ממשלתית ממשיכה.

משה ארבל: גם כאן יש הליך שמפר את האיזונים באופן גס ובוטה, פוגע בכנסת, וגם אתה, אדוני היושב-ראש, לא מסכים עם החוק הזה.

משה ארבל: גם שר הבריאות שהגיש, לא נוח לו עם החוק הזה, הוא רוצה חוק אחר.

משה ארבל: למה כל כך הרבה זמן?

משה ארבל: אנחנו יודעים לעבוד, אנחנו יודעים לעבוד יום ולילה, אני בטוח שגם אתם.

משה ארבל: באתם חדשים ורעננים למשרדים, בואו נצמצם לוחות-זמנים.

משה ארבל: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה רבה לחבר הכנסת ארבל.

גלעד קריב: אנחנו מודים לך על כך שבשמנו קראת את ספרו של ראש הממשלה.

גלעד קריב: נשמח אם תסכם לנו.

משה ארבל: 19.90 שקל באתר עברית למעוניינים.

משה ארבל: אתה יכול לקחת מהקשר עם הבוחר, אני מניח.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני מודה לך על כך שלקחת על עצמך לעשות בוק ריפורט קצר מדבריו ומכתביו של ראש הממשלה הנכנס.

משה ארבל: אני לא בטוח שהוא קרא את זה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אנחנו נשתדל לייצר את ההבחנה בין הלילות הלבנים בהובלת האופוזיציה לבין הדיונים בוועדה, ומבלי לכפות על מי מחברי הכנסת כללים של מה לומר, אנחנו ננסה לייצר פה בוועדה אווירה קצת יותר עניינית מזו במליאה.

משה ארבל: אתה מקווה.

גלעד קריב: אני אדם מלא בתקווה.

משה ארבל: מצוין.

גלעד קריב: תקווה חדשה, תקווה ישנה.

גלעד קריב: הרבה תקוות יש.

משה ארבל: ראינו שני חברים בוועדה לתקווה חדשה.

משה ארבל: דמוקרטיה.

גלעד קריב: חברים, הכול בסדר.

גלעד קריב: האם יש חברות וחברי כנסת נוספים שמעוניינים להתייחס לחוק?

גלעד קריב: חברת הכנסת וסרמן לנדה, בבקשה.

רות וסרמן לנדה: קודם כול, אני רוצה לברך אותך.

רות וסרמן לנדה: אתמול לא עשיתי את זה באופן אישי.

גלעד קריב: חבר הכנסת פינדרוס בשם כל המליאה בירך אותי כמה פעמים במהלך הלילה.

רות וסרמן לנדה: וכל הליטאים בפרט, ולכן אני מברכת, ואומנם יש שוני קל.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: תודה.

רות וסרמן לנדה: אני מברכת.

רות וסרמן לנדה: לרוב חברי כנסת אומרים דברי ביקורת, ואני מסתכלת עלייך במיוחד, ואני רוצה להגיד דווקא משהו הפוך.

רות וסרמן לנדה: הייתי גם בקדנציה המאוד קצרה הקודמת שלי בוועדה הספציפית הזאת, ורציתי להגיד תודה על עבודה יסודית ולאורך הרבה מאוד זמן, בלחץ מאוד מאוד גדול, כשיש מתח אינהרנטי בין ערך החופש והמרחב לנוע של כל אזרח באשר הוא לעומת החשש המאוד גדול והמאוד מוחשי מהתפשטות המגפה.

רות וסרמן לנדה: זו הזדמנות להגיד מילה טובה גם לאנשי המקצוע.

רות וסרמן לנדה: זה מאוד ניכר בהקשר הזה.

שרון אלרעי-פרייס: תודה רבה.

ענבר בזק: אני מצטרפת לדברים.

לימור מגן תלם: גם אני

יום טוב חי כלפון: כולנו.

לימור מגן תלם: אנחנו מצטרפים לברכות.

גלעד קריב: כולנו כמובן מצטרפים לברכות.

גלעד קריב: ביד ימין נברך על המאמצים המסורים של כל צוותי המקצוע של משרד הבריאות וביד שמאל נפעל לחיזוק הפיקוח הפרלמנטרי, ואנחנו יודעים לעשות את שני הדברים בעת ובעונה אחת.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, האם רצית להתייחס?

זאב בנימין בגין: רציתי להצטרף לדברי התודה.

זאב בנימין בגין: יותר מכל הנוכחים מן השנה שעברה הייתי בקבוצת סיכון עקב גילי.

זאב בנימין בגין: אני לא קשיש, אני זקן.

זאב בנימין בגין: לא נכללתי בתוכנית מגן, אבל העבודה שעשו – לפחות אנחנו לקחנו אותה ברצינות.

זאב בנימין בגין: שוב תודה – היא בתנאים קשים ותחת התקפות מאוד לא הוגנות מצד מה שאפשר לקרוא לו "חוגים מסוימים בציבור".

זאב בנימין בגין: הצטרפתי.

זאב בנימין בגין: תודה.

שרון אלרעי-פרייס: תודה רבה.

גלעד קריב: אני מציע עו"ד בליי שתאמר את דבריך, ואז ניגש לרוויזיה.

גלעד קריב: בבקשה.

גור בליי: דבר אחד.

גור בליי: רציתי להוסיף גם בהקשר לשאלות שעלו עכשיו בקשר לחוק הסמכויות שראוי להביא לתשומת ליבם של חברי הוועדה, שהוגשה שורה של עתירות לבג"ץ, גם באשר לחוקתיותו של החוק הזה וגם באשר ספציפית להסדר שנגע להיבט של ההפגנות בחוק.

גור בליי: חשוב לחדד שהעתירות כנגד חוקתיות החוק נדחו על ידי בית המשפט העליון וכך גם העתירה כנגד ההסדר של מצב חירום מיוחד בחוק, גם העתירה הזאת נדחתה.

גור בליי: בג"ץ כן פסל בדיעבד את התקנות הספציפיות שהגבילו את המרחק בהקשר הזה של ההפגנות, ולכן ראוי לתת את הדעת על הדבר הזה, כלומר, גם לזכותו של החוק ולחובתן של אותן תקנות.

גור בליי: זה דבר אחד שרציתי להגיד.

גור בליי: דבר נוסף, צריך להגיד שעל התיקון לחוק נמתחה ביקורת על ידי בית המשפט, אבל בסופו של דבר הוא אושר, למרות לבטים ורק התקנות נפסלו.

גור בליי: החוק עצמו כן אושר, העתירות נגדו נדחו.

משה ארבל: תוכל להרחיב על עניין הביקורת?

משה ארבל: חשוב לנו לקבל החלטה.

גור בליי: הייתה בהחלט ביקורת על הטלת המגבלה על האפשרות באותו מצב חירום מיוחד, ועל הטלת מתן האפשרות להטיל מגבלות משמעותיות בזמנו על ההיבט של הפגנות, בעיקר על הגבלת המרחק שקשורה בזה, אבל בסופו של דבר בית המשפט השתכנע שההגבלה העיקרית מקורה בתקנות כי החוק לא מחייב להטיל את המגבלה המאוד חריפה שהוטלה בסופו של דבר על המרחק על ההפגנות, אלא רק מאפשר לקבוע מגבלה על טווח מסוים, וההגבלה עצמה המאוד משמעותית הייתה במסגרת התקנות.

גור בליי: לכן לאחר לבטים לא פשוטים שמקבלים ביטוי בפסק הדין, בסופו של דבר רק התקנות נפסלו.

גור בליי: מה שרציתי להוסיף ולומר, בהמשך גם למה שציין היושב-ראש ולמה שהתייחס אליו חבר הכנסת ארבל, גם אנחנו בהחלט סברנו להציע לוועדה לערוך תיקונים בהסדר, ואולי אף להאריך בפחות משישה חודשים, בשביל לחייב את הממשלה לשקול את התיקונים יותר בהקדם.

גור בליי: בין התיקונים שהצענו לשקול אלה דברים שבהחלט עלו, זה יצירת שני מצבי החירום האלה, מצב חירום רגיל ומצב חירום חו"ל, שדובר עליו, חידוד השימוש בחריג הדחיפות, הארכת פרק הזמן של 24 שעות לפרק זמן ארוך יותר, כי זה פרק זמן מאוד מאוד קצר.

גלעד קריב: פרק הזמן לבחינת התקנות.

גור בליי: שהן לא יהיו 24 שעות מראש לוועדה, אלא 72 שעות או 96 שעות לפני כניסתן לתוקף.

גור בליי: וגם דברים אחרים שדובר עליהם, כמו למשל יצירת הסדר יותר שלם לגבי כל הנושא של חו"ל, שהיום הוא קצת נוצר באופן היסטורי.

גור בליי: ההתפתחות שלו הייתה טלאי על טלאי, חלק אצלנו, חלק בוועדת הכלכלה, חלק בהסדר כזה, חלק בהסדר אחר.

גור בליי: הכורח ההיסטורי – התייחס אליו עו"ד זנדברג קודם – בגלל ההתמודדות עם מגפה בהתפתחות, לכן הדבר הזה לא סודר בהקשר הזה.

גור בליי: גם כל נושא התו הירוק, שגם אליו התייחסנו הרבה בדיונים בוועדה, שהיו לנו ספקות מאוד כבדים לגבי ההסמכה לו, וודאי להיעדר קריטריונים ברורים לו בחוק הסמכויות.

גור בליי: אנחנו חושבים שבמסגרת תיקון ראוי להסדיר את כל הדברים האלה, ויפה שעה אחת קודם.

גור בליי: ברורים פה לחצי הזמנים, אבל בהחלט הצענו לוועדה, גם במסמך ואני מציע כאן גם בעל פה לקרוא לממשלה לתקן את הדברים האלה, ובהתאם אולי לקצר את ההארכה בשביל לחייב את הממשלה להביא בהקדם האפשרי את התיקונים האלה בפני הוועדה.

גלעד קריב: תודה רבה.

משה ארבל: אני רק מבקש לנמק את הרוויזיה.

גלעד קריב: מייד.

גלעד קריב: אנחנו עושים כרגע, חבריי וחברותיי, עצירה בדיון בהצעת החוק לצורך הצבעה חוזרת, על פי בקשת הרוויזיה.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, בבקשה, אנא נמק את הרוויזיה וניגש להצבעה.

משה ארבל: תודה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, נציגי משרד המשפטים, בתאריך 6 באפריל 2021 פניתי ליועץ המשפטי לממשלה בעקבות פסיקת בג"ץ 5469/20, שאתם בטח מכירים, אחריות לאומית, ישראל הבית שלי נגד ממשלת ישראל.

משה ארבל: בית המשפט קבע שההגבלה על השתתפות בהפגנות לא עומדת במבחני המידתיות, בשל חשיבות הזכות להפגין ובשים לב לכך שהיציאה למרחק של קילומטר הותרה לצרכים אחרים, והורה על בטלות התקנה הרלוונטית.

משה ארבל: בעקבות הפנייה שלי ליועץ המשפטי לממשלה, נעניתי בכתב על ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד רז ניזרי, שבכוונת המדינה להשיב לבית המשפט, כי בפועל בית המשפט יצר כאן מדרג נורמטיבי ביחס להפגנות, אבל לא ביחס לדברים אחרים שגם הם זכאים להגנה חוקתית, כגון הזכות ליציאה לתפילה, שלטעמנו היא גם כן זכות חוקתית לחופש הדת.

משה ארבל: ובהודעה שעדכן אותי עו"ד רז נזרי בכוונת המדינה להודיע לבית המשפט שכל הקנסות בתקופה הרלוונטית לפסק בית המשפט באשר למרחקים אמורים להתבטל.

משה ארבל: ההחלטה הזאת בפועל עדיין לא יושמה.

משה ארבל: זה אומר שבפועל פסק הדין והנחיית בית המשפט לא מבוצעים.

משה ארבל: ולכן אני חושב שאם לא ביצעתם עדיין את הנחיית בית המשפט נכון להיום, כאשר אנחנו עומדים ב-29 ביוני, לא ראוי שהכנסת תמשיך ותיתן אמון ותאפשר אישורן של התקנות הללו, ולכן אני קורא לחבריי להצביע נגד.

משה ארבל: תודה רבה.

גלעד קריב: למרות שאפשר לגשת ישר להצבעה, האם משרד המשפטים ירצה להשיב?

גלעד קריב: להתייחס להנמקה הזאת?

איל זנדברג: נראה לי שזה לא מן העניין כאן.

איל זנדברג: אני לא מכיר את העובדות ולא רוצה להגיד דברים לא מדויקים.

איל זנדברג: לא נראה לי שזה נדרש, אלא אם כן אדוני היושב-ראש יבקש.

גלעד קריב: לא.

משה ארבל: אין צורך.

משה ארבל: ברגע שיש רוב, אין צורך להתייחס לגופם של דברים.

משה ארבל: זו הגישה לצערי הרב.

גלעד קריב: א', תמיד יש צורך להתייחס לפניות של חברי כנסת, אבל לכל דבר - - -

משה ארבל: מדובר כאן על היעדר יישום פסיקת בית המשפט.

משה ארבל: היא מתעכבת משך זמן רב מדי.

משה ארבל: אנשים משלמים ריביות פיגורים לרשות האכיפה והגבייה, זה פוגע באזרחים החלשים ביותר, הקנסות מוכפלים.

משה ארבל: אין סיבה שזה יקרה.

גלעד קריב: אני אציע את הדבר הבא.

גלעד קריב: הסוגיה שחבר הכנסת ארבל מעלה, א', לא הבאנו את החומר הנדרש בפני חברי הוועדה, אבל זו סוגיה שראוי לבדוק וללמוד.

גלעד קריב: הזכרתי את סוגיית האכיפה - - -

משה ארבל: נכון.

משה ארבל: גם היועץ המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: הזכרנו את סוגיית האכיפה.

גלעד קריב: סוגיית האכיפה בהחלט קשורה גם בשאלת הקנסות וגבייתם.

גלעד קריב: אפשר לפתוח את סוגיית האכיפה להרבה מאוד כיוונים.

גלעד קריב: מה קרה בדיוק עם האכיפה למול מגזרים ולמול קהילות.

גלעד קריב: אני מכיר עתירה אחרת לבג"ץ, שבה בג"ץ אמר את דבריו לגבי מדיניות משרד החינוך בסגירת מוסדות חינוך מסוימים ולא מוסדות חינוך אחרים.

גלעד קריב: זו סוגיה כבדה.

גלעד קריב: אני חושב שאת הסוגיה הזאת כדאי שהוועדה תבחן.

גלעד קריב: אני אתייעץ עם צוות הוועדה איך כדאי שנדון בנושא בוועדה.

משה ארבל: אדוני לא יכביר במילים, כדאי להביא להצבעה.

משה ארבל: בסוף הרוב כאן רגיל ברמיסת המיעוט.

גלעד קריב: הכול בסדר.

משה ארבל: זה בסדר גמור.

משה ארבל: אתה יכול להביא את זה להצבעה ושוב ירמסו את קולו.

משה ארבל: תודה רבה רק שנתת לי לדבר, כי חקיקה אתם לא מאפשרים.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, מכיוון שזו הישיבה הראשונה של הוועדה, כנראה כשאתה אומר שהרוב כאן בוועדה רגיל לדרוס את המיעוט - -

משה ארבל: הרוב זה הקואליציה.

גלעד קריב: - - אתה מדבר על הקואליציה הקודמת, כי זו הישיבה הראשונה של הקואליציה החדשה.

משה ארבל: הרוב בקואליציה הקיימת.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, סיימת, נכון?

גלעד קריב: אז עכשיו אני.

גלעד קריב: אני אומר שמכיוון שאתה משתף אותנו בניסיונך, כפי ששיתפת אותנו מהנאתך מקריאת ספרו של ראש הממשלה, אני מניח שאתה מתייחס לניסיון שצברת כחבר קואליציה בוועדה הזאת, ואני מודה לך על תמרור האזהרה שהצבת לנו, הקואליציה החדשה, לא ללכת בדרך שאתם סללתם.

גלעד קריב: נעשה כל מה שצריך כדי שגם המיעוט של האופוזיציה ירגיש שקולו נשמע, כפי שעשינו ממש בדקות האחרונות.

גלעד קריב: ניגש להצבעה, כאשר שיעורו החשוב של חבר הכנסת ארבל על יחסי קואליציה ואופוזיציה לנגד עינינו.

גלעד קריב: מי בעד קבלת הרביזיה?

אסף פרידמן: אחד.

גלעד קריב: מי במתנגדים?

אסף פרידמן: שבעה.

גלעד קריב: האם יש נמנעים?

אסף פרידמן: אין.

אסף פרידמן: בעד – 1

אסף פרידמן: נמנעים – אין

גלעד קריב: הרביזיה לא התקבלה, ובכך אישרנו את הארכת ההכרזה של הממשלה על מצב החירום בשל ההתמודדות עם נגיף הקורונה.

גלעד קריב: ואנחנו חוזרים, חבריי וחברותיי לדיון בהצעת החוק, האם יש עוד חברי כנסת שמבקשים להתייחס?

גלעד קריב: מתוך הדברים שהושמעו גם על ידי היועץ המשפטי, גם על ידי חבר הכנסת ארבל וגם על ידי, אני אשמח לקבל את התייחסות המשרד לשאלה מדוע להערכתכם נדרש פרק זמן של שישה חודשים ולא ניתן היה לקיים פה מאמץ מרוכז חקיקתי, שאנחנו כמובן היינו נרתמים אליו, לפרק זמן יותר קצר?

מיכל גולדברג: תודה, אדוני היושב-ראש, אני אשמח להתייחס.

מיכל גולדברג: כפי שנאמר, החוק בתוקף כבר כמעט שנה, וגם אנחנו, כמשרד הבריאות, הייעוץ המשפטי, גורמי המקצוע – במהלך התקופה הוא נחקק בצורה יחסית מהירה, הליך החקיקה היה יחסית מהיר– במשך הזמן גם אנחנו נתקלנו בקשיים עם החוק, עם הסמכויות שהוא מאפשר לנו, עם המנגנונים שקובע החוק.

מיכל גולדברג: גם מבחינתנו יש רצון לתקן ולשפר.

מיכל גולדברג: כפי שציין היועץ המשפטי של הוועדה, תוך כדי אותה שנה אושרו כאן בכנסת שבעה תיקונים לחוק, חלקם משמעותיים יותר, חלקם פחות, אבל גם הם נעשו כטלאי על טלאי , ואנחנו כן מעוניינים לעשות פה עבודה קצת יותר יסודית.

מיכל גולדברג: אנחנו לא לוקחים את כל הזמן, אבל בלוחות-הזמנים שבדקנו אנחנו רוצים כמובן לשבת, לקיים דיונים.

מיכל גולדברג: כפי שצוין פה, קיבלנו גם הצעות לשינויים מהייעוץ המשפטי של הוועדה, חלקן מקובלות, חלקן לא מקובלות.

מיכל גולדברג: עם כל הכבוד, נדרשים כאן איזונים.

מיכל גולדברג: עדיין נדרש כאן חוק שיאפשר תגובה מהירה לנקיטת פעולות שימנעו התפרצות של תחלואה.

מיכל גולדברג: זו המטרה של כולנו, והשאלה איך אנחנו מגיעים לזה בצורה הטובה ביותר.

מיכל גולדברג: לכן אנחנו רוצים לקיים דיונים אינטנסיביים, להפיץ תזכיר להערות ציבור בהקדם האפשרי.

מיכל גולדברג: נשמעה כאן ביקורת שנתנו רק שישה ימים להערות ציבור.

מיכל גולדברג: לא, אנחנו רוצים לתת כאן את כל פרק הזמן הנדרש לפי הנחיות היועץ.

מיכל גולדברג: אנחנו נשאף לתת את כל 21 הימים להערות ציבור, לדון בהערות הציבור, להביא את הטיוטה לאישור הממשלה כמקובל, ואחרי דיון שמן הסתם יתקיים בממשלה לאישור הכנסת.

מיכל גולדברג: כאן גם נצטרך לקיים דיון.

מיכל גולדברג: עוד פעם לא מדובר כמובן בחוק חדש, אלא מדובר בתיקונים על החוק הקיים.

מיכל גולדברג: הכוונה שלנו היא להביא מספר תיקונים, ויכול להיות שחלקם גם יהיו משמעותיים.

מיכל גולדברג: זה יחייב, אני מניחה, מספר דיונים כאן בוועדה, לתת לוועדה את הזמן שיידרש לה, ואחר כך להביא לאישור המליאה בקריאה שנייה ושלישית, עם כל האילוצים שיש תוך כדי, הפגרה, החגים, דיוני התקציב.

מיכל גולדברג: נשמח לתת לנו כרית ביטחון, כי כמדינה אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להישאר בלי חוק, כי בלי חוק אנחנו לא יכולים להטיל מגבלות בכלל, למעט אותן מגבלות בודדות לפי הפקודה.

מיכל גולדברג: ולכן זה מביא אותנו עד לסוף השנה, אבל ברור לנו שנצטרך הארכה נוספת, ובמסגרת אותה הארכה נוספת, כפי שהסברנו, נביא את התיקונים.

מיכל גולדברג: אני רק רוצה לציין שלא מדובר בחוק ייחודי למדינת ישראל.

מיכל גולדברג: היו מספר מדינות בעולם.

מיכל גולדברג: קודם כול, כל המדינות המערביות כמעט, הדמוקרטיות, הטילו מגבלות שונות בתקופת הקורונה, כולל סגרים, כולל סגירה של עסקים, כולל סגירה של מוסדות חינוך, אני לא חושבת שהייתה מדינה מערבית שלא הטילה מגבלות.

מיכל גולדברג: לא הייתה ברירה.

מיכל גולדברג: מבחינת המסגרת החקיקתית כמובן כל מדינה והמסגרת החקיקתית שלה, אבל היו עוד מדינות כמו בריטניה, אוסטרליה, ניו זילנד, שחוקקו חקיקה ייעודית לעניין הקורונה, עם איזונים שונים בין סמכויות הממשלה ומשרד הבריאות לפרלמנט, ובהחלט בלא מעט מדינות ניתנו סמכויות רחבות לממשלה או למשרד הבריאות או לגורם המקצועי בממשלה להוציא צווים מיידיים, וגם זה משהו שאנחנו כבר עובדים עליו, בודקים, עושים סקירה בין-לאומית לראות מה קורה בעולם, איך זה נעשה שם.

זאב בנימין בגין: איזה משרדים מעורבים בעבודה?

מיכל גולדברג: בעיקר משרד המשפטים.

זאב בנימין בגין: אתם הרי צריכים להעביר בין כמה משרדים, לקבל תגובות ולהתווכח.

זאב בנימין בגין: אז על מי מדובר?

מיכל גולדברג: משרד החינוך כמובן מעורב, כי יש פה עניינים של חינוך, תחבורה - -

איל זנדברג: אוצר.

מיכל גולדברג: - - אוצר כמובן.

זאב בנימין בגין: ביטחון פנים.

מיכל גולדברג: ביטחון פנים ללא ספק.

מיכל גולדברג: נאמר כאן על הנושאים - - -

גור בליי: גם משרד הרווחה היה מעורב בזמנו.

מיכל גולדברג: אני חושבת שכמעט כל משרדי הממשלה היו מעורבים בחקיקה של החוק בצורה כזאת או אחרת, מכיוון שמדובר בחוק שנוגע לכל תחומי החיים במדינת ישראל.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: עו"ד גולדברג, אני רוצה לשאול, אני לא מאתר כאן בחדר, אבל אולי בזום, אם יש כאן נציגים של ארגונים אזרחיים או קבוצות אזרחיות שמבקשות להתייחס להצעת החוק.

גלעד קריב: גם לפרוטוקול חשוב לי לומר שבוועדה הזאת קולם של ארגונים אזרחיים, של החברה האזרחית, חשוב מאוד שיישמע, בייחוד בסוגיות מן הסוג שאנחנו דנים בהן.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אדוני היושב-ראש, רציתי להתייחס, גם כנבחרת ציבור, כחברת כנסת, וגם כיהנתי בתפקיד ממלאת-מקום ראש עיריית כרמיאל, אז מניסיוני איך התמודדנו במצב החירום בעיר שלנו.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כל ההגבלות שהממשלה הטילה בשילוב של אמצעים, גם התחסנות הציבור, מבצע חיסונים, וגם מניעת התקהלות והגבלות אחרות, מנעו התפשטות המגפה והתפשטות המחלה והתחלואה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לכן ההארכה היא לא פגיעה בדמוקרטיה, אלא נובעת מדאגה לבריאות הציבור.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: בהקשר הזה אני אשאל, האם בתהליכי ההיוועצות יש גם היוועצות עם מרכז השלטון המקומי?

לימור מגן תלם: עם רשויות מקומיות באופן פרטני.

מיכל גולדברג: הרשויות המקומיות, מרכז השלטון המקומי, מאוד מעורבים בכל ההתמודדות עם המגפה.

מיכל גולדברג: כמובן עם משרד הפנים וגם ישירות.

שרון אלרעי-פרייס: שותפים מלאים.

שרון אלרעי-פרייס: ממש.

שרון אלרעי-פרייס: המילה היא שותפים.

גלעד קריב: ברור לי שהם שותפים מלאים ביישום החוק.

שרון אלרעי-פרייס: גם בחשיבה, מתוך מה שהם ראו בשטח.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בהסברה לציבור.

גלעד קריב: חשוב שנרשום בפרוטוקול שההזמנה לציבור תיעשה ממילא, מכיוון שתזכיר החוק יונח למשך 21 ימים כנדרש.

משה ארבל: לא כמו בחוק הדיינים כמובן.

גלעד קריב: לא כמו בחוק הדיינים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: התשתית המשפטית מאוד חשובה, גם שתהיה אכיפה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: רק כך אנחנו יכולים לשמור על בריאות הציבור.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: רק אם יש אכיפה ויש תשתית משפטית לחוק.

גלעד קריב: בבקשה.

ענבר בזק: אני רוצה לציין שיש ביקורת מאוד גדולה בציבור וכעס על התקנות, אבל איך שאני רואה את זה, התקנות כרגע מאוד מידתיות באופן שהן פוגעות בזכויות האזרח, והן הכרחיות כדי למנוע את התפשטות המחלה.

ענבר בזק: אני חושבת שיש לנו גם פרספקטיבה של שנת ניסיון, גם כשמקילים יותר מדי, המחלה מתפרצת.

ענבר בזק: אני חושבת שכן יש, אני לא יודעת אם להגיד כשל או תקלה בתקשור של זה לציבור, אני חושבת שמשרד הבריאות צריך לעשות יותר כדי להסביר לציבור, ושיבינו שהתקנות של עכשיו ימנעו מאיתנו את הסגרים הבאים.

ענבר בזק: צריך באיזה אופן לתקשר את המהלך ולא רק לחוקק אותו.

ענבר בזק: זו ההמלצה שלי.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: נמצא איתנו באמצעות הזום אורן פסטרנק, נציג קבוצה אזרחית שנקראת "מחאת הריבון".

גלעד קריב: אורן, אנא הצג את הדברים, ואנחנו ניגש לחתימת הדיון בבקשה.

אורן פסטרנק: תודה.

אורן פסטרנק: קודם כול, ברכות ליושב-ראש על התפקיד החדש.

אורן פסטרנק: אני רוצה לומר כמה דברים.

אורן פסטרנק: דבר אחד, לשמחתנו מצב התחלואה במדינה כרגע נמוך.

אורן פסטרנק: יש כיום 21 חולים קשים, מתוכם כ-14 מונשמים, המצב יציב בגרף ורק יורד, על אף יבוא וריאנט דלתא לישראל, ולא ניכנס למי אשם בכך.

אורן פסטרנק: לא היה מקום לחוק הקיצוני הזה שפוגע באיזון הדמוקרטי גם בימים של תחלואה קשה של אלפי חולים ומתים, ולבטח אין מקום לחוק הנוכחי, חסר האיזונים האלה, היום.

אורן פסטרנק: הגדרת מצב חירום היום, בימים האלה, במצב של התחלואה והתמותה הנוכחית, היא פיקטיבית לחלוטין.

אורן פסטרנק: זה נעשה מתוך איזה צורך, מתוך איזה אילוץ, בגלל שאין הסדר חקיקתי אחר לטענת הממשלה, ואני טוען שזה לא נכון.

אורן פסטרנק: למה?

אורן פסטרנק: כי כל נושא הבידודים הוא בכלל לא שאוב מכוח חוק הסמכויות, הוא שאוב בכלל מפקודת בריאות העם, ולגבי כל נושא נתב"ג שלטענת משרד הבריאות אלו ההגבלות שצריך לנקוט היום, אפשר לבצע הסדר חקיקתי אחר.

אורן פסטרנק: מדברים פה על כך שיצטרכו חודשים על גבי חודשים בשביל לבצע הסדר חקיקתי חדש – סליחה, אומנם לא הצגתי את עצמי, שמי עו"ד אורן ספטרנק, ואני בקיא מאוד בכל סעיפיו של החוק ובכל תקנות הקורונה, ועוקב כאן אחרי הוועדה – שמעתי את הטיעונים של הצדדים השונים כרגע בוועדה, אני חייב לחלוק על דעתם של כולם.

אורן פסטרנק: ואני רוצה להגיד לכם שלייצר הסדר חקיקיתי, אם רוצים הסדר חדש, לכל היותר בתוך חודש אפשר לייצר הסדר כזה, ולבטח אפשר אפילו בשלושה הימים הקרובים, לפני הצבעה על החוק אפילו.

אורן פסטרנק: אפילו במצב הנוכחי זה הרע במיעוטו.

אורן פסטרנק: זה מוריד מחוק הסמכויות את כל הסעיפים הדרקוניים, לגבי תחומים שבכלל לא נדרשות כרגע הגבלות לגביהם, ולהשאיר רק את הסעיף שנותן סמכויות לגבי נתב"ג, כי זה מה שמשרד הבריאות למעשה בעצמו טוען, שזה מה שצריך כרגע, ולבטח יש שם איזונים לא נכונים לגבי הפיקוח הפרלמנטרי שהכנסת צריכה לבצע.

אורן פסטרנק: אני חושב שכדאי שתסתכלו גם באתר משרד המשפטים, הוגשו כ-8,000 התנגדויות לתזכיר החוק הזה, זה המון.

אורן פסטרנק: זה המון, יש תרעומת בציבור, אדירה, על כך שמחוקקים את החוק הזה ועושים את זה במחשכים ובטלוויזיה לא מדברים על זה, לא מספרים לציבור שמשנים את שיטת המשטר שלו ומאריכים את זה כדיקטטורה לעוד חצי שנה, והדברים אינם שקופים.

אורן פסטרנק: גם ההצבעה, מתי יצביעו על החוק הזה, עד לרגע זה אנחנו לא יודעים אם זה יהיה היום, אם זה יהיה מחר, אם זה יהיה ביום שני.

אורן פסטרנק: הציבור לא יודע בכלל שזה קורה ולא יכול אפילו למחות ולהפגין כנגד זה, כי לא יודעים מתי זה קורה.

אורן פסטרנק: אם היה לי יותר זמן, הייתי נוגע גם בסעיפים ספציפיים, אני לא יודע אם לזה יש זמן בהמשך, אבל יש המון המון סעיפים בעייתיים, וגם אם החוק הזה עובר, צריך לטפל בהם, ובינתיים לא שמעתי חברי כנסת מדברים על זה, יכול להיות שהם מתכננים לעשות את זה בהמשך, אם תבצעו הקראה של החוק הישן ולא רק הקראה של הסעיף שמדבר על - - -

משה ארבל: אורן, אתה יכול ברשותך להתייחס גם לסוגיות שאתה מקדם במאבק החשוב שלך לגבי ממשלה בזבזנית עם שרים רבים - -

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל.

משה ארבל: - - ומאבקים נוספים חשובים שאתה עושה?

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, סליחה.

גלעד קריב: שיטת ההתדיינות שלנו היא טיפה שונה.

גלעד קריב: עו"ד פסטרנק, סיים את דבריך.

משה ארבל: קריאות ביניים מותרות בתקנון.

גלעד קריב: זה לא קריאת ביניים.

משה ארבל: ודאי שכן.

משה ארבל: תאר לך שהוא ישב פה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זאת לא קריאת ביניים.

גלעד קריב: סיים את דבריך.

גלעד קריב: אם לחבר הכנסת ארבל תהיה בקשה או שאלה, כמובן נאפשר לו לשאול.

אורן פסטרנק: אני חייב לציין בכל זאת לגופו של עניין לגבי כמה סעיפים ספציפיים.

אורן פסטרנק: אם אתם מתכוונים להעביר את זה למרות עמדתנו שלא צריך להעביר אותו, לפחות שתישמע דעתנו לגבי סעיפים שונים.

אורן פסטרנק: קודם כול, ההסדר על כך שנותנים 24 שעות לוועדת החוקה לדון בתקנות, ואם הם לא דנו, אז התקנות נכנסות לפועל דה-פקטו, הדבר הזה הוכיח את עצמו, ואפשר לבדוק כמה פעמים השתמשו בדבר הזה.

אורן פסטרנק: לא נעשו דיונים ב-24 שעות.

אורן פסטרנק: זה זמן קצר מדי.

אורן פסטרנק: צריך להאריך את הדבר הזה.

אורן פסטרנק: צריך לאפשר לאופוזיציה, לכנסת, לבצע פיקוח פרלמנטרי.

אורן פסטרנק: צריך להאריך את זה מ-24 שעות לשלושה-ארבעה ימים, אני לא יודע, אפשר לדון על הנושא הזה, אבל בטח ש-24 שעות זה הוכיח את עצמו ככישלון, כי פשוט לא השתמשו בזה.

אורן פסטרנק: כמובן כשיש בחוק איזון, ואם יש מצב דחוף, אז יש את סעיף הדחיפות.

אורן פסטרנק: כלומר, אם עכשיו קרה משהו ויש איזה התפרצות, אין שום בעיה, יעשו את זה על פי סעיף דחיפות, אבל לא יכול להיות שהחוק כולו בנוי מדחיפות על דחיפות על דחיפות.

אורן פסטרנק: דבר נוסף, אני גם הגשתי בג"ץ על זה.

אורן פסטרנק: יש סוג של לקונה בחוק למצבים שנופלת ממשלה וקמה ממשלה, ואולי כדאי לתקן את זה כרגע, אם כבר מחוקקים את החוק מחדש.

אורן פסטרנק: כלומר, כשהכנסת התפזרה והושבעה כנסת חדשה, הרי לא היו ועדות, הרי החוק מדבר על זה שצריך לקחת את התקנות ולהגיש אותן לוועדה של הכנסת, כדי שהיא תבצע פיקוח פרלמנטרי.

אורן פסטרנק: מרגע שאין ועדה שתבצע פיקוח פרלמנטרי, הממשלה למעשה יכולה להעביר איזה תקנות שהיא רוצה ולהגיד: אנחנו מצטערים, זה לא אשמתנו, אין ועדות, אז נתקין תקנות ללא פיקוח פרלמנטרי, וזה מצב מאוד מאוד בעייתי שצריך לטפל בו.

אורן פסטרנק: אני חושב שיעשו נכון חברי הכנסת ואדוני היושב-ראש, אם יעצרו בשלב זה את הדיון, ייקחו את החוק ויוציאו ממנו, כמו שהצעתי, את כל הסעיפים שלא רלוונטיים, גם לפי משרד הבריאות, ויעשו הסדר ספציפי לנתב"ג בלבד, שגם לגביו אנחנו מתנגדים בתוקף רב לאמצעים הדורסניים שמשתמשים בהם, כדוגמת אזיקים אלקטרוניים, ששמעתי שראש הממשלה לוקח צעד אחורה מזה.

אורן פסטרנק: אני שמח לשמוע, אבל עדיין מדברים על זה.

אורן פסטרנק: אזיקים אלקטרוניים זה עדיין בפועל.

אורן פסטרנק: בידודים בכפייה במתקנים של הממשלה ולא במתקנים ביתיים.

אורן פסטרנק: יש אמצעים אחרים שאפשר לנקוט בהם, יותר מאוזנים, לבטח בתקופה הנוכחית של תחלואה אפסית, תחלואה ממש אפסית.

אורן פסטרנק: תודה רבה לכבוד היושב-ראש.

גלעד קריב: תודה, עו"ד פסטרנק.

גלעד קריב: מכיוון שאלה הישיבות הראשונות של הוועדה, ננצל את ההזדמנות הזאת גם להודות לך ולאותם אזרחים ואזרחיות, כשם שהודינו לצוותים המקצועיים של משרד הבריאות, אני גם אודה לך ובאמצעותך לאנשי החברה האזרחית, ששוקדים רובם כמתנדבים, גם על משמר הדמוקרטיה שלנו מהפרספקטיבה של החברה האזרחית.

גלעד קריב: אנחנו קרובים לידי סיום של הדיון הזה.

גלעד קריב: אני אבקש מהיועץ המשפטי לומר את הערתו.

גור בליי: רק התייחסות קצרה לדברים של עו"ד פסטרנק, גם אנחנו כמובן, כפי שוודאי שמעת, סבורים להאריך את 24 השעות לשלושה או ארבעה ימים, אבל למען הדיוק יש לומר שבלא מעט מקרים, כאשר הגיעו תקנות דרמטיות לוועדה, למשל הסגרים למיניהם, הם אכן כן נדונו בתוך ה-24 שעות.

גור בליי: זאת אומרת, דווקא הוועדה במקרים היחסית יותר דרמטיים, כן דנה ב-24 שעות, בדיוק מתוך רצון שהאישור לא יהיה בדיעבד.

גור בליי: למען הפרוטוקול שהדבר הזה יובהר.

גור בליי: דבר נוסף למען הפרוטוקול שיובהר, שהעתירה שהוגשה כנגד המצב שהיה בחודשים האחרונים, שבהם הדברים עברו ישירות למליאה, ושוב כמובן זה לא מצב של פיקוח פרלמנטרי טוב, זה ברור, אבל כן יש לומר גם פה למען הדיוק, שהעתירה אני חושב נמחקה בהמלצת בית המשפט למיטב ידיעתי או נדחתה על ידי בג"ץ, וגם זה ראוי שייאמר.

גור בליי: אבל שוב, בכל הנוגע לשיפור הפיקוח הפרלמנטרי בהקשר הזה, אנחנו בוודאי שותפים במהות, כפי שוודאי התייחסתי בהרחבה קודם לכן.

גלעד קריב: תודה, עו"ד פסטרנק, תודה, עו"ד בליי.

גלעד קריב: אני רוצה לחתור לסיום.

גלעד קריב: כפי שהתחייבנו, היום אנחנו לא מצביעים.

גלעד קריב: אחת הסיבות שאנחנו לא מצביעים היום, למרות שהחוק על פניו הוא פשוט, הייתה כדי להבטיח שיש התדיינות ראויה בוועדה, שיש זמן לאופוזיציה להגיש הסתייגויות אם היא מבקשת, שיש זמן לחברה האזרחית להשמיע את קולה.

גלעד קריב: אנחנו נתונים לצערי בסד זמנים, שבו תוקף החוק פוקע בשבוע הבא ביחד עם עוד לא מעט חוקים שהוועדה הזאת צריכה לדון בהם.

גלעד קריב: ולכן לצערי, ואני מדגיש שזה לצערי, אנחנו בעת הזאת מטעם הקואליציה לא פותחים את החוק, ולכן אנחנו גם לא נעבור כאן על סעיפיו של החוק שאנחנו מאריכים, אלא לפנינו הצעת חוק ממשלתית מסוימת.

גלעד קריב: נקיים מחר דיון שני שבו נצביע על הצעת החוק לפני המליאה, בבוקר.

גור בליי: עם ההסתייגויות.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: המטרה היא להספיק.

גלעד קריב: אם לא, כפי שהודענו בסדר-היום, הדיון יימשך אחרי המליאה, אבל בכוונתי להביא בתקווה את החוק להצבעה מחר.

גלעד קריב: אני כן אציין שאנחנו מצויים בשיג ושיח עם משרד הבריאות לגבי שאלת משך הארכת החוק, גם עם לשכת השר וגם עם הגורמים המשפטיים.

גלעד קריב: אני מקווה שנוכל להגיע לסיכום שמקצר את משך הזמן של ששת החודשים.

גלעד קריב: אני עדיין לא יודע מה יהיה היקף הקיצור.

גלעד קריב: אנחנו נמצה את השיג והשיח עם משרד הבריאות בזמן הקרוב.

גלעד קריב: נודיע על הנוסח המוסכם לחברי הוועדה.

גלעד קריב: אז גם נקצוב את הזמן להגשת ההסתייגויות, ואנחנו נדון בהסתייגויות ובחוק מחר.

גלעד קריב: וכפי שאמרתי בפתח הדברים, אני מאוד מקווה שאת רוב הדיון מחר נקדיש לדיון מהותי וענייני בחוק, ולא - - -

משה ארבל: ובהסתייגויותיו.

גלעד קריב: דיון ענייני בהסתייגויות הענייניות.

גלעד קריב: זו התקווה.

גלעד קריב: בהסתייגויות שהמטרה שלהן לקדם את הפיקוח הפרלמנטרי של הוועדה על חקיקת הקורונה.

משה ארבל: לתקווה חדשה יש שני חברים בוועדה?

אסף פרידמן: שלושה.

גלעד קריב: מלאי תקווה.

משה ארבל: דמוקרטיה במיטבה.

משה ארבל: ..

גלעד קריב: הרכב הוועדות נקבע בסיכומים הקואליציוניים.

גלעד קריב: אני חותם כאן את הדיון.

גלעד קריב: כאמור אנחנו נודיע, אני מניח, בזמן הקרוב על סגירת הדיון עם נוסח, ואז גם על הזמן לקבלת ההסתייגויות.

גלעד קריב: תודה לכל המשתתפים והמשתתפות וכמובן לחברי וחברות הכנסת.

גלעד קריב: בשעה 14:30 אנחנו מתכנסים לדיון נוסף בחוק העונשין, שגם עתיד לפקוע בשבוע הבא, סוגיית המרת מאסר בעבודות שירות.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.