ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 39, 2021-06-23 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב.

אלכס קושניר: אני פותח את הישיבה.

אלכס קושניר: היום 23 ביוני, י"ג בתמוז תשפ"א.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים בסקירה עם שאנחנו עושים עם כל גורמי המקצוע במילייה הכלכלי.

אלכס קושניר: היום יש לנו הכבוד לארח את נגיד בנק ישראל פרופ' אמיר ירון.

אלכס קושניר: תודה רבה שמצאת זמן בהתראה כל כך קצרה להאיר את עינינו על המצב.

אלכס קושניר: לפני שנתחיל אני רוצה לומר שבנק ישראל פועל בשלושה כובעים עיקריים: הכובע הראשון זה הרגולטור, הכובע השני זה שחקן משמעותי בשוק במיוחד בתקופות משבר.

אלכס קושניר: ראינו את זה במהלך משבר קורונה – איך פעולות של בנק ישראל תרמו לסיוע ממשלתי וליציאה מהמשבר או להתמודדות עם המשבר, נכון יותר; כובע שלישי – היועץ הכלכלי גם לממשלה, גם לשחקנים בשוק וגם לחברי הכנסת, כמובן.

אלכס קושניר: אני סמוך ובטוח שבנק ישראל והנגיד עצמו, כמובן, יוכלו לתת לנו כל הזמן מבט א-פוליטי כלכלי מקצועי כדי שנוכל גם אנחנו לקבל את ההחלטות הנכונות כאן בוועדה.

אלכס קושניר: ברור לכולם מה האתגר העיקרי שעומד לפנינו – תקציב המדינה.

אלכס קושניר: אני בטוח שהנגיד ירחיב על הנושא הזה ועל החשיבות שלו.

אלכס קושניר: חברים, אם יש לכם הצעות לסדר, זה הזמן.

אלכס קושניר: אם לא, אני רוצה להתחיל את הסקירה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: בוקר טוב, אדוני, בוקר טוב לכולם, אני רוצה להתייחס להחלטה המסתמנת להפסיק תשלום דמי אבטלה למובטלים הנמצאים במסגרת הכשרות מקצועיות.

ולדימיר בליאק: נושא של הכשרות מקצועיות היה אחד הכשלים הגדולים של הממשלה הקודמת ושר האוצר הקודם, ופספסנו פה המון זמן.

ולדימיר בליאק: עכשיו כאשר זרוע העבודה עוברת למשרד הכלכלה יש לנו הזדמנות לתקן.

ולדימיר בליאק: אני אשמח אם ההחלטה הזאת תשונה.

ולדימיר בליאק: לדעתי, צריך להמשיך עם הדבר הזה כי זה נושא חשוב ומהותי, בטח במצב שוק העבודה היום.

ולדימיר בליאק: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו ראינו את תזכיר החוק שפורסם אתמול.

אלכס קושניר: אני מקווה ומאמין שזה יגיע לוועדה מהר ככל שניתן, וכאן אנחנו נדון בכל הסוגיות שקשורות כי יש כמה נושאים שנצטרך ללבן מול משרד האוצר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה, מכובדי היושב-ראש, אני גר בטייבה שבמשולש.

אחמד טיבי: טייבה שילמה מחיר כבד כשכביש 6 עבר באזור על-ידי הפקעות אדמות.

אחמד טיבי: לאחרונה אנחנו מתבשרים כי יש תכנית להעתיק את כביש 444 שהעבודות בו התחילו כאשר גויסו עד עכשיו כ-140 מיליון שקל כדי לפתח אותו לטובת כלל התושבים: טייבה, טירה, קלאנסווה, כוכב יאיר, צור נתן, צור יגאל, ולהעביר אותו מערבה תוך הפקעת 600 דונם נוספים מהעיר טייבה ופגיעה קשה בעתודה של הקרקעות של טייבה והאפשרות של התפתחות לעתיד וגם באפשרות של פיתוח כלכלי.

אחמד טיבי: זאת מכה קשה שלא רק שלא נקבל אותה, אנחנו לא נוכל לעמוד בה.

אחמד טיבי: לכן פנינו למי שצריך, ואנחנו נמשיך לפנות יחד עם כל הגורמים גם בטייבה וגם מחוצה לה כדי לעצור את הפרויקט האסוני הזה מבחינתנו.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אלכס קושניר: אדוני הנגיד, בבקשה.

אמיר ירון: בוקר טוב לכולם.

אמיר ירון: אני שמח להיות פה.

אמיר ירון: התוכנית שלי להציג לכם מצגת כללית איפה הכלכלה נמצאת, מה קרה בזמן הקורונה, וחלק מהצעדים שבוודאי גם יבואו לפתחכם בנושא התקציב – לאן אנחנו צריכים לשאוף בתכנית כלכלית.

אמיר ירון: אנחנו תמיד עומדים לרשותכם.

אמיר ירון: לבנק ישראל יש באמת שלושה כובעים: הנושא המדיניות המוניטרית שאני לא אכנס לזה פה – דובר על הרגולטור בתחום של הבנקאות ובחלק מהתחומים הפיננסיים וכמובן הייעוץ הכלכלי לממשלה.

אמיר ירון: מבנק ישראל נמצאים כאן לימיני פרופ' מישל סטרבצ'ינסקי, ראש חטיבת המחקר, ולימינו נמצאת נורית פלתר שהיא ראש מחלקת תקשורת וקשרי קהילה.

אמיר ירון: כמובן, מי שצריך יודע לאן להתקשר.

אמיר ירון: כפי שאמרתי אני רוצה לדבר קצת על הפעילות הריאלית.

אמיר ירון: כמה מילים על האינפלציה כי זה נושא שעולה בכותרות כעת; והחלק האחרון הוא על המדיניות התקציבית והפיסקלית.

אמיר ירון: קודם כול צריך להבין שישראל נכנסה לאירוע הזה במצב טוב.

אמיר ירון: מה שאתם רואים בשקף הזה בצד שמאל למעלה – ישראל צמחה די יפה בערך מעל 3% בשנים האחרונות - -

מוסי רז: יש גם גרף של צמיחה לנפש?

אמיר ירון: הצמיחה לנפש - -

מוסי רז: זה קצת מתעתע שמשווים גידול תמ"ג בארץ לגידול תמ"ג באירופה.

אמיר ירון: ברור שמכיוון שיש לנו דמוגרפיה בריאה אז בצמיחה לנפש אנחנו נראים קצת פחות טוב אבל בסך הכול הייתה פה צמיחה בריאה.

מוסי רז: סליחה שאני מפריע לך, אבל אתה באמת חושב שזה נכון בתנאים הדמוגרפיים של מדינת ישראל להתייחס לתמ"ג?

מוסי רז: זה כמעט חסר חשיבות.

מוסי רז: מה שחשוב זה תמ"ג לנפש, אם כבר.

מוסי רז: יש עוד מדדים.

אמיר ירון: יש עוד מדדים, ואנחנו נתייחס לזה כשנגיע לדבר על הפריון.

אמיר ירון: אבל סך הכול ישראל צמחה בשנים הללו.

אמיר ירון: אני רוצה להראות מה קרה לצמיחה, ואני גם אראה לך את הצמיחה לנפש בזמן אירוע הקורונה.

אמיר ירון: אני לא מתעלם מזה.

נורית פלתר איתן: אנחנו יורדים לרזולוציות האלה בהמשך.

אמיר ירון: בסך הכול הייתה פה צמיחה.

אמיר ירון: אתם רואים בשקף בצד שמאל למטה – האבטלה מאוד נמוכה, ושוק תעסוקה שהולכת וגדלה; בצד ימין למעלה אתם רואים איך היחס חוב-תוצר ירד במהלך השנים.

אמיר ירון: כשנשבעתי בבית הנשיא לא ידעתי שאהיה נביא בעירו.

אמיר ירון: השתמשתי בביטוי שזה נכס אסטרטגי, ובאמת ירדנו לכיוון 60%.

אמיר ירון: 60% הוא מספר שהיה באמנת מסטריכט כדגל שצריך לשאוף להגיע אליו.

אמיר ירון: אבל בכל אופן חלק מזה שהשווקים ראו פה לא רק את האלמנטים של הצמיחה אלא גם את נושא - -

ולדימיר בליאק: מה האחוז הנכון, לדעתך?

אמיר ירון: אנחנו נגיע לזה.

אמיר ירון: זאת שאלה טובה מה הnew normal- לאחר הקורונה.

אמיר ירון: אתם רואים בצד ימין למטה את נושא מאזן התשלומים ורואים את העודף בחשבון השוטף.

אמיר ירון: בישראל היו סגרים יותר אקטיביים ממדינות אחרות.

אמיר ירון: אתם רואים פה את חומרת המגבלות על-ידי מדדים בצד ימין.

אמיר ירון: בצד שמאל אתם רואים מה קרה לכרטיסי האשראי בזמן הסגרים.

אמיר ירון: הם מסומנים באפור.

אמיר ירון: אתם רואים שהייתה ירידה, ומיד בתום הסגר מיד הייתה קפיצה כלפי מעלה.

מוסי רז: האם יכול להיות שהשימוש במזומן גדל בעקבות העלייה בעבודות שחורות?

מוסי רז: בגלל החל"ת וכו'?

מוסי רז: המזומן, בעיניי, הוא כמעט כולו פלילי.

מוסי רז: האם זה יכול להיות?

אמיר ירון: אני לא הייתי משתמש באמירה הזאת - -

מוסי רז: אתה יודע שאני צודק.

אמיר ירון: - - אבל בוודאי השימוש במזומן עלה, ואין ספק שחלק ממנו גם על פעילות שהיא לא לגמרי - -

מוסי רז: לאו דווקא פלילית.

מוסי רז: גם העלאת מס.

אמיר ירון: עובדתית השימוש במזומן עלה, נקודה.

מוסי רז: אנחנו יודעים.

אמיר ירון: מה שאני מנסה להראות פה זה את הדינמיות של הכלכלה והפעילות הכלכלית בכל פעם שהמשק יצא.

אמיר ירון: יש פה גם משהו מעניין: הסגר השלישי מבחינת המגבלות שלו היה יותר הדוק מהסגר הראשון, ויחד עם זה אתה רואה את ההסתגלות של המשק לפעילות, ואתה רואה שאנשים התחילו כבר בסגר השלישי לחזור לפעילות בכרטיסי אשראי.

אלכס קושניר: אולי זה פשוט חוסר ציות להנחיות.

אמיר ירון: זה שניהם.

אמיר ירון: אני רוצה לדבר על מצב המשק בתום הקורונה.

אמיר ירון: פה אני עדיין מראה לך את זה במונחי תוצר.

אמיר ירון: אתם רואים שלאחר שנים של צמיחה אנחנו עם בערך 2.5-.

אמיר ירון: זאת התכווצות כואבת, אבל עדיין בפרספקטיבה של הקורונה אתם רואים איפה אנחנו נמצאים בראייה בין-לאומית.

אמיר ירון: אנחנו בצד שמאל של המפה פה.

אמיר ירון: זה נכון גם אם אתה עושה את זה בתוצר לנפש.

אמיר ירון: זה קצת פחות טוב אבל עדיין בצד שמאל של הטבלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה קורה כשמכליאים בין שני הגרפים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: כלומר מסתכלים מה קורה במדינות OECD לאורך זמן – האם גם שם יש נפילה בשנת הקורונה?

אמיר ירון: בצד שמאל את רואה את הנפילה במדינות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל השאלה היא האם הנפילה הזאת גם ב-OECD לאורך זמן?

ג'ידא רינאוי-זועבי: כי האדום הזה הוא דרמטי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: השאלה היא האם גם במדינות OECD הייתה נפילה כזאת לאורך זמן?

אמיר ירון: לא.

אמיר ירון: לא הייתה נפילה.

אמיר ירון: הם צמחו פחות מאשר ישראל אבל בתוצר לנפש ההפרשים הם בערך באותה רמה כמו בישראל.

אלכס קושניר: הירידה בתוצר ב-2.5%, האם זה לא מצג קצת מטעה?

אמיר ירון: אני נכנס לזה.

אמיר ירון: כמו שאתם רואים בצד שמאל מה שאפשר לנו לצמוח או להתכווץ יחסית באופן מועט למרות האירוע הדרמטי הזה – כולנו מבינים שזה אירוע של יותר מפעם במאה שנה – אבל אתם רואים את הייצוא ובעיקר ייצוא השירותים בישראל.

אמיר ירון: אתם רואים איך הוא צומח למרות שבמדינות אחרות אתם רואים את הירידה.

אמיר ירון: חלק מזה זה כיפת הברזל של ההייטק וכיוצא בזה.

אמיר ירון: בדיוק לשאלתך – אנחנו יודעים שגם בריכה של מטר בממוצע, אפשר לטבוע בה, ובצד ימין אתם רואים שזה לא באופן שווה – האדומים זה הפגיעה העיקרית.

אמיר ירון: חלקם זה ברור – בהסעדה, בהארחה.

אמיר ירון: אם כבר אנחנו נכנסים לרזולוציה יש לכם פה התחומים השונים.

אמיר ירון: זה רק מחזק את מה שאמרתי – זה כרטיסי אשראי בתחומים מסוימים.

אמיר ירון: דרך אגב, זה אחד הדברים שעשינו בזמן אמת.

אמיר ירון: בדרך כלל הוועדה המוניטרית ובנק ישראל, ובכלל – אנשים מסתכלים על נתוני מקרו שמגיעים בפיגור.

אמיר ירון: פה היה צורך לראות נתונים בזמן אמת.

אמיר ירון: אמרנו שאנחנו רואים את הסליקה.

אמיר ירון: יש פה המון אינפורמציה על הפעילות בזמן אמת והפעלנו פורטל של נתוני סליקה והבאנו אותם כל הזמן בזמן אמת למקבלי ההחלטות כדי לראות מה קורה במשק.

אמיר ירון: פה אתם רואים את ההבדל בין המסעדות שחוזרות בעוד התיירות עדיין בפיגור רב לעומת שאר התחומים.

אלכס קושניר: אני רוצה להחזיר אותך אחורה לאותה שאלה של חלוקה ענפית.

אלכס קושניר: אם נעשה השוואה בין-לאומית בנטרול של סקטור הטכנולוגיות המתקדמות, איפה אנחנו נמצאים לעומת העולם מבחינת הירידה בתוצר?

אמיר ירון: זה מאוד קשה כי ברור שמדינות כמו יוון שבנויות על הרבה מאוד תיירות נפגעו באופן טבעי הרבה יותר.

אלכס קושניר: אבל אני מדבר איתך פר-סקטור.

אמיר ירון: אין לי פה החלוקה הסופר-סקטוריאלית.

אמיר ירון: זה משהו שאנחנו יכולים לייצר, אבל התמונה שניסיתי להראות לך היא שבסך הכול ההתכווצות היא קטנה.

אמיר ירון: ברוך ה', גם ההייטק לא נפגע.

אמיר ירון: יש לו השפעות טובות בכיוונים אחרים כי זה עדיין משפיע על רכישות ועל מסעדות וכיוצא בזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל תעשייה מסורתית יותר של מפעלים כן נפגעה.

אמיר ירון: חלקה כן וחלקה לא.

אמיר ירון: את ראית שהנקודות המרכזיות הן בהסעדה, בהארחה, בתיירות.

אמיר ירון: אני רוצה לתת לכם קצת כיוון.

אמיר ירון: עוד תמונה אחת על שוק העבודה לפני שנדבר על דברים אחרים: מה שאתם רואים פה זה שתי נקודות שכל הזמן הסתכלנו עליהן: שוק העבודה שהוא קריטי, בעיניי, בנושא הזה ועסקים קטנים וזעירים.

אמיר ירון: אני תכף אגיד גם מה אנחנו עשינו בתחום הזה.

אמיר ירון: מה שאתם רואים בצד ימין זה שלושה קווים: הכתום זה האבטלה בצורה הסטנדרטית, הכחול זה הכתום פלוס אלה שיצאו לחל"ת, והאפור זה גם כל אלה שהחליטו לא לחפש עבודה בגלל הקורונה.

אמיר ירון: אנחנו קוראים לזה אבטלה במושג הרחב שלה.

ולדימיר בליאק: איך אתה סופר אותם?

אמיר ירון: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

אמיר ירון: זאת שאלה שקיימת.

אמיר ירון: אתם רואים את סדרי הגודל של האבטלה הזאת.

אמיר ירון: רוב הגידול זה בצד הכחול, ואתם רואים איך זה עולה בסגרים, אבל בכל סגר זה עולה פחות.

אמיר ירון: השאלה שעומדת לפתחנו ובהינתן השאלה על הכשרות היא כמה הדבר הזה יתייצב לעומת האבטלה הנמוכה שהתחלנו איתה, 3.2%?

אמיר ירון: כמה הדבר הזה יתייצב – זה בעיניי דבר קריטי.

אמיר ירון: כלומר חלק מהכחול הזה יעבור לכתום, לאבטלה; חלק מהכחול הזה יחזור לשוק העבודה, וחלק מהכחול הזה יכול להיות אנשים שלא יחזרו ולא יחפשו.

אמיר ירון: השאלה היא כמה חיכוך יהיה בשוק העבודה בהמשך.

אמיר ירון: בינתיים אנחנו רואים ירידה אבל אתם רואים שבקצה זה נהיה אסימפטוטי ואפילו קצת עלה.

אמיר ירון: זה הנתון האחרון שהוא קצת פחות משמח.

ולדימיר בליאק: מעניין שכמעט 3% לא בחל"ת ולא באבטלה.

אמיר ירון: בצד השני אנחנו רואים ששיעור התעסוקה קצת משתפר.

אמיר ירון: אלה נתונים שצריך להמשיך לראות אותם.

אמיר ירון: לא יעזור, עכשיו כשהחל"ת ייגמר וחלק מהמענקים ייגמרו אנחנו נצטרך לראות האם זה באמת מתיישר או זה ממשיך לרדת.

אמיר ירון: ההערכה שלנו היא שתהיה עוד ירידה מסוימת כמובן בעקבות הסיום של החל"ץ, אבל זה לא יהיה בזבנג שנרד למצב שהיינו בו קודם.

אמיר ירון: יש חברות שהתייעלו, יש אנשים שאיבדו את מקום עבודתם וצריכים לעבור הכשרות כדי להגיע למקומות אחרים; יש קוהורטות שהיו מלצרים והפכו להיות סטודנטים.

אמיר ירון: התהליך הזה ייקח זמן.

קריאה: או הפוך.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לשאול.

מאיר יצחק הלוי: אין ספק, שנגיף הקורונה הביא איתו הרבה מאוד תובנות, וכבר נאמר שבכל משבר יש גם הזדמנות.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להניח שתחום העבודה במדינת ישראל קיבל טלטלה לא פשוטה לחלוטין.

מאיר יצחק הלוי: השאלה אם במסגרת העבודה שלכם אתם לוקחים את המשבר הזה והופכים אותו להזדמנות?

מאיר יצחק הלוי: כי, למשל, בתחום ההכשרות המקצועיות שברור לכולי עלמא שהוא בוקה ומבולקה במדינתנו כי ארבעה משרדים מטפלים באירוע הזה, וזה דבר בלתי נסבל.

מאיר יצחק הלוי: השאלה היא האם אתם מביאים הצעות פרגמטיות מתוך מה שאנחנו מגדירים כעולם העבודה?

מאיר יצחק הלוי: כי עולם העבודה מטולטל פה.

מאיר יצחק הלוי: יש בו הרבה מאוד תובנות, הרבה מאוד אנשים מחשבים מסלול מחדש בעולם העבודה.

מאיר יצחק הלוי: לדעתי, יש לנו הזדמנות יוצאת מן הכלל לעשות רביזיה בראש ולחשוב חשיבה אחרת על העולם הזה.

מאיר יצחק הלוי: כי אם היום ארבעה משרדים מטפלים - -

נורית פלתר איתן: נכון.

נורית פלתר איתן: אוצר, כלכלה, רווחה - -

אמיר ירון: אני לא רוצה לקטוע אותך אבל ברור שזה צריך להיות במשרד אחד.

אמיר ירון: זאת המלצה שאנחנו מדברים עליה כל הזמן.

אלכס קושניר: זה עובר עכשיו למשרד - - -

אמיר ירון: אני יודע.

אמיר ירון: זה משהו שדיברנו עליו עם כל הגורמים קודם לכן.

אמיר ירון: בתוך מסמך הדוח שפרסמנו יש הצעות מאוד ספציפיות לגבי מה שאותו משרד צריך לעשות, מהן אותן הכשרות.

אמיר ירון: הם צריכים להתחבר עם דוח 2030, צריך להציב יעדים.

אמיר ירון: מצד שני יש גם קצת לימונדה בלימון הבעייתי הזה של הקורונה שמאפשר לנו להשתמש בכלים דיגיטליים ולהכשיר יותר ולעשות תובנות נוספות.

אמיר ירון: אני פשוט אנסה להגיע לזה בהמשך.

מוסי רז: אפשר שאלה לפני שאתה מתקדם?

מוסי רז: הערכת שהאינפלציה השנה תהיה 1.3% - -

אמיר ירון: אני תכף אגיע לזה.

מוסי רז: בחמשת החודשים הראשונים היא עלתה ב-1%.

אמיר ירון: אני אגיע לזה.

אמיר ירון: משום מה הדברים קופצים פה.

אמיר ירון: דיברנו על שוק העבודה.

אמיר ירון: דיברנו על התעסוקה, ושאלת אותי לגבי אי השוויון.

אמיר ירון: פה יש גרף שמראה שהעובדים שנפגעו ביותר הם אלה בעלי פריון העבודה הנמוך ביותר, והיו כאלה בתחומי ההייטק שהמשכורות עלו וכיוצא בזה.

אמיר ירון: החשיפה הזאת היא אחד הדברים שאנחנו מסתכלים עליו בצורה הכי בולטת.

אמיר ירון: פה יש לכם גם שיעור העובדים בחל"ת.

אמיר ירון: זה שאלון ששאלו אותם כמה מהם לא היו רוצים לחזור, ואתם רואים את ההתפלגות באחוזים בכל ענף וענף.

אמיר ירון: אתם רואים את זה בשירותי אירוח.

אמיר ירון: אנחנו מניחים שבהתאם לשינויים במבנה החל"ת נראה ירידה משמעותית נוספת בתחום האבטלה וגידול בשיעור התעסוקה.

מאיר יצחק הלוי: הגידול הוא בהשוואה למה שקרה בשנת הקורונה.

אמיר ירון: לא.

מאיר יצחק הלוי: תסבירו מה זה גידול.

אמיר ירון: אלה שלא מעוניינים לחזור מתוך האחוז.

אלכס קושניר: רוצים להישאר בחל"ת.

ינון אזולאי: באיזה גילאים ובמה עסקו אלה שלא מעוניינים?

אמיר ירון: אין לי פה החיתוך.

אמיר ירון: במה הם עסקו אתה רואה לפי הענפים.

ינון אזולאי: ובאיזה גילים הם?

אמיר ירון: אין לי פה החיתוך לפי גילאים.

אמיר ירון: אבל אתה יכול להבין שבתחומים מסוימים כמו הסעדה זה בדרך כלל יותר צעירים.

אמיר ירון: אני רוצה לומר משהו לגבי הווקטור השני שחששתי מאוד ממנו במהלך האירוע הזה: נושא של עסקים קטנים וזעירים.

אמיר ירון: במהלך האירוע Dan

אלכס קושניר: זאת אומרת במקום 100 עובדים שהיו להם יש עכשיו 20?

אלכס קושניר: זאת הכוונה?

אמיר ירון: כן.

אמיר ירון: כפרוקסי לחברה שהולכת ממש לקצה.

ינון אזולאי: זה יהיה באופן קבוע או הם אמורים להחזיר את זה בהדרגתיות?

אמיר ירון: זה אומר לך מה המצב כרגע.

ינון אזולאי: אני מבין את המצב כרגע אבל כשבסוף החודש יסתיים החל"ת השאלה אם מתכננים להחזיר או שזה הקו שהם ילכו - - -

אמיר ירון: אנחנו לא יודעים, אבל ככל שהמספר הכתום חוזר לרמתו לפני הקורונה האינדיקציה אומרת שהבעיה כנראה לא אקוטית.

אמיר ירון: תהיה חדלות פירעון, זה יהיה שיעור גבוה יותר ממה שהיה, יהיו יחידים.

אמיר ירון: אבל סדרי גודל ברמת מקרו שממנה בחנו - -

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להגיד לך במיקרו קוסמוס מהעיר שבה אני מגיע אילת אני יכול להגיד לך בוודאות מלאה שיהיו כיסי אבטלה משום שכל גוף שנכנס לרמה של התייעלות מבין שהוא יודע לחיות עם סד"כ מצומצם יותר.

אמיר ירון: צריך להבחין בין התייעלות שדיברתי עליה קודם, על כך שא-סימפטוטית זה לא בהכרח יירד ל-3% בצורה מאוד מהירה, ותכף ניכנס לזה.

אמיר ירון: זה שמסעדה או מפעל יתייעלו זה דבר אחד.

אמיר ירון: השקף האחרון נועד להגיד האם יש לי פה אינדיקציה מהירה לדברים שייסגרו לחלוטין.

אמיר ירון: השקף הזה מרמז שזה לא המצב בצורה שחששנו ממנה בכל מהלך הקורונה.

ולדימיר בליאק: אנחנו צריכים להוסיף לשקף הקודם את העצמאים שלא מעסיקים עובדים.

אמיר ירון: כל העסק הזה מרוכז בעסקים מאוד קטנים, ויש פה נושא של הגדרות.

אמיר ירון: אני רוצה לתת לכם איזושהי פרספקטיבה איפה אנחנו באירוע הזה לעומת שני אירועים קודמים גדולים מאוד: אירוע "Dot.com" והמשבר הפיננסי ב-2008.

אמיר ירון: זה שקף שאני אוהב להראות כי הוא מסכם הרבה בשקף אחד.

אמיר ירון: ההיסטוגרמות הכחולות מראות לכם איפה היינו בכל פרמטר לפני המשבר, והקו הכתוב מראה לכם איפה היינו לאחר המשבר.

אמיר ירון: מה אתם רואים בצד שמאל?

אמיר ירון: אתם רואים שסך הכול לא היה פה שינוי בחוב הציבורי בשני המשברים הראשונים.

אמיר ירון: לעומת זאת במשבר הקורונה יש בהחלט גידול בחוב, והוא משקף את זה שהיה פה סיוע פיסקלי מהותי.

אמיר ירון: אתם גם רואים בעמודה השנייה לגבי רכישות אג"ח שעשינו צעדים של הרחבה מוניטרית שהם הרבה יותר משמעותיים כמותית ממה שהיה פה אפילו במשבר הפיננסי ב-2008.

אלכס קושניר: בנק ישראל רכש רק אג"ח ממשלתי?

אמיר ירון: אני איכנס לזה, ברשותך, עוד דקותיים.

אמיר ירון: בצד ימין אתה רואה את הצמיחה לנפש אז 2.5% הופך ל- 4.2%-.

אמיר ירון: ועדיין אם הייתי מראה לך טבלה בינלאומית אנחנו לא כל כך בצד שמאל אבל אנחנו עדיין במצב סביר.

אמיר ירון: אתם רואים שהירידה מהכחול לכתום הייתה נמוכה מה- Dot.com.

אמיר ירון: מה שהוא דרמטי באירוע הזה זאת האבטלה.

אמיר ירון: אתם רואים שבמשברים הקודמים לא היה שינוי באבטלה, ופה הוא דרמטי.

אמיר ירון: לכן אני כל הזמן מדבר על שוק העבודה, ומה יקרה פה.

אמיר ירון: אני רוצה להגיד כמה דברים כי דיברתי על הסיוע הפיסקלי, ואתם מדברים הרבה על החוב, וזה חשוב שתדברו ותבינו אותו.

אמיר ירון: השקף הזה שהוא כמעט ארטיסטי – אני אתייחס קודם לחלק העליון שלו: הכדורים הכחולים מצייגים את הגידול בגירעון בשנת 2020, את הדלתא.

אמיר ירון: אם אתם מסתכלים על הכדורים בראייה רוחבית אתם רואים שאנחנו לא שונים.

אמיר ירון: הסיוע היה והוא תרם לכך שעם כל הכאב של 2.5% ההתכווצות היא יחסית מתונה.

אמיר ירון: אבל אתם רואים שזה בוצע תוך סיוע לא חריג בשום צורה.

אמיר ירון: הוא נמצא באמצע הטבלה שם.

אמיר ירון: לעומת זאת בהיסטוגרמה הכתומה שזה סך הגירעון אתם רואים שאנחנו בצד ימין של הטבלה.

אמיר ירון: ההבדל נובע מזה שהתחלנו את האירוע הזה – למרות שנתתי הרבה פרמטרים שהמשק התחיל במצב טוב – הוא שהתחלנו עם גירעון מבני גדול של כ-4% .

אמיר ירון: אני אחזור לעניין הגירעון המבני שוב ושוב בהמשך ההרצאה שלי כי זה הדבר שיעמוד לפתחכם כשהתקציב יגיע.

אמיר ירון: אם יש משהו שאני רוצה לשדר בהמשך זה הנושא הזה.

אמיר ירון: אני נותן פה הרבה מסרים, וזה מסר מאוד חשוב.

אמיר ירון: אתם רואים פה איפה התחלנו.

אמיר ירון: התחלנו ב-60% תוצר ביחס חוב-תוצר ואתם רואים שאנחנו קצת מעל הממוצע של ה-OECD.

אלכס קושניר: זה מה שהתחלנו בו?

אמיר ירון: לא.

אמיר ירון: זה המקום שבו אנחנו מסיימים את 2020.

אמיר ירון: זאת תחזית לפני חודשיים.

אמיר ירון: אנחנו נעדכן אותה בשבועיים הקרובים.

אמיר ירון: אבל אתם רואים בגדול שאנחנו הולכים לסגור את הפער.

אמיר ירון: הקו המקווקו זה איך שהכלכלה אמורה להתקדם אילולא הקורונה.

אמיר ירון: יש פה, כמובן, שיעור צמיחה צפוי; ואתם רואים שלקראת סוף 2022 אנחנו אמורים לסגור את הפער.

אלכס קושניר: נראה לי שאיבדנו אותך במצגת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתה יכול להסביר את זה שוב, בבקשה?

אמיר ירון: יש לכם פה לאן התוצר אמור ללכת אילולא הקורונה, הקו הכחול מראה לכם איפה אנחנו, ואיפה אנחנו צופים שנהיה במהלך השנה וחצי הנותרות, ולקראת סוף 2022 אנחנו אמורים לסגור את הפער.

אמיר ירון: הפער ביניהם נקרא בעגה המקצועית נקרא "פער תוצר".

אמיר ירון: הוא אמור להיסגר לקראת סוף 2022.

אמיר ירון: זאת גם אחת הסיבות שנמליץ בהמשך לא להעלות מיסים ב-2021 וב-2022, לתת למשק למצות את עצמו ולצאת מהאירוע הזה בצורה הטובה ביותר, אבל אני חוזר על מה שאמרתי לפני שנייה – גם לא להעלות את הגירעון המבני.

מוסי רז: זאת אומרת שתמליצו לקצץ בהוצאות הממשלה.

אמיר ירון: לא.

אמיר ירון: אני אומר – לא להעלות את הגירעון המבני בעיקר.

אמיר ירון: אבל אני אכנס לזה ביתר דיוק בהמשך.

אמיר ירון: אבל אם אנחנו חוזרים לשיעור האבטלה בסוף רביע של כל שנה אנחנו מדברים על 7.5% ו-6%.

אמיר ירון: זה עדיין רחוק.

אמיר ירון: שאלת אותי ובצדק דיברת על כיסי אבטלה מסוימים באילת.

אמיר ירון: זה עדיין יהיה בכל מיני מקומות, והתהליך הזה ייקח זמן גם אם כל הדברים הטובים של הכשרות וכדומה יקרו לפתחנו.

אמיר ירון: בתור נגיד בנק ישראל אני בכל זאת צריך להגיד לכם כמה דברים שבנק ישראל עשה: כמו שאתם רואים יש פה שלושת הכובעים של הבנק.

אמיר ירון: אני אתחיל דווקא בצד ימין.

אמיר ירון: אתם לא זוכרים את זה כי האירועים הם כל כך מהירים, אבל במרץ הייתה פה פניקה פיננסית: קרנות נפדו, הן מכרו אגרות חוב ממשלתיות, המוסדים הפסידו הרבה כסף בחו"ל, היו צריכים לשים הרבה כספים בדולרים.

אמיר ירון: שוק המט"ח ושוק האג"ח הממשלתי לא תפקדו כיאות.

אמיר ירון: בנק ישראל בא כחלק מתפקידנו - - ק

ג'ידא רינאוי-זועבי: - - -

אמיר ירון: אני אומר מרץ וזה נשמע רחוק.

אלכס קושניר: היה משבר ופספסתי?

אמיר ירון: אז אני רוצה שתבינו - אנחנו היינו שם ב-real time.

אמיר ירון: אני לא איכנס איתכם לדקויות ולא אסביר מה זה עסקת repose ומה זה עסקת swap.

אמיר ירון: אבל בגדול נכנסנו בצורה מאוד אקטיבית, הפעלנו נזילות וצ'יק צ'ק השווקים התחילו לתפקד.

אמיר ירון: זה היה שלב א'.

אמיר ירון: בשלב ב' – הוועדה המוניטרית שהיא ברשותי ונמצאת שם גם מישל והמשנה לנגיד בין האנשים מתוך הבנק ועוד שלושה נציגי ציבור פרופסורים.

אמיר ירון: הוועדה שאלה את עצמה – אנחנו באירוע בריאותי שהפך לאירוע כלכלי.

אמיר ירון: הצלחנו לחסום את זה שהוא לא יהפוך למשבר פיננסי.

אמיר ירון: כיצד אנחנו תורמים?

אמיר ירון: בעצם כולנו הבנו שאנחנו צריכים לתת גישור אשראי, לאפשר למשק להיות עם אשראי לאורך זמן, כדי שאנשים יגיעו לסיום כמו שעכשיו אנחנו בסיום החיסונים.

אמיר ירון: כולנו באותה נקודת זמן חשבנו שזה יהיה יוני-יולי, ובהמשך הדרך הבנו שזה ייקח יותר זמן.

אמיר ירון: אפרופו השאלה שלך, היושב-ראש, בהמשך כדי להוריד את העלויות ולייצב את השווקים אנחנו בבנק ישראל עשינו מה שנקרא בעגה המקצועית – הרחבה כמותית.

אמיר ירון: קנינו אג"ח ממשלתיות בהיקף של 50 מיליארד.

אמיר ירון: זאת הייתה ההצהרה הראשונית.

אמיר ירון: רק זה כשלעצמו זה פי שלושה בערך ממה שהיה פה ב-2008.

אמיר ירון: לאחר מכן הרחבנו את זה ל-85 מיליארד; הפחתנו את הריבית.

אמיר ירון: כשנכנסתי היא הייתה 0.25%, והפחתנו אותה ל-0.1%.

אמיר ירון: זאת הייתה ההחלטה.

אמיר ירון: אבל מה שעשינו אפרופו מה שאמרתי לגבי העסקים הקטנים והזעירים.

אמיר ירון: זאת תמיד הייתה נקודת המיקוד שלי כי הייתי בטוח והיה לי ברור שהם הכי פגיעים.

אמיר ירון: אלה הכול צעדים חסרי תקדים שהבנק מעולם לא עשה אותם.

אמיר ירון: בנוסף קנינו בשוק האג"ח הקונצרני באיזשהו שלב גם פורטפוליו של אג"ח קונצרני ומאז אנחנו רואים הרבה הנפקות והרבה גיוסי הון.

אלכס קושניר: זה בעצם פעם ראשונה שהבנק עשה את זה.

אמיר ירון: זאת הפעם הראשונה שהבנק עשה את כל הצעדים הללו, והצעדים למטה – אנחנו גם אפשרנו לבנקים לקחת הלוואות מאיתנו בצורה מוזלת בתנאי שהם מראים לנו שהם נותנים הלוואות ואשראי לעסקים קטנים וזעירים.

ינון אזולאי: מה, שכידוע, לא בדיוק התממש.

אמיר ירון: הוא התממש.

ינון אזולאי: יש לנו הנתונים כשהיינו פה בוועדת הכספים וראינו שהדבר הזה לא התממש, כולל הערבויות שהמדינה נתנה, וקיבלנו פה עשרות עסקים, אם לא מאות עסקים, שלא אישרו להם.

ינון אזולאי: ואני מדבר גם בעיקר על בעלי אולמות שלא היה להם צפי ולא ידענו מה עושים איתם.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאפילו מה שהיה בערבויות המדינה של 90% הם לא קיבלו.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים את זה כי זה עלה פה בשולחן בוועדת הכספים.

ינון אזולאי: גם בפעם שעברה בסקירה שלך כאן העלינו את הנושא הזה.

ינון אזולאי: הנושא הזה לא טופל וחייבים להגיד את זה.

אמיר ירון: חבר הכנסת, זה בסדר - -

ינון אזולאי: לבעיות של השאלות הקשות לא נכנסים אז - - - להיכנס ולדעת מה קורה עם זה.

ינון אזולאי: תן לנו את הנתונים של בעלי העסקים.

ינון אזולאי: אנחנו נשמח לשמוע.

אמיר ירון: צריך להבין מה היה קורה אילולא היינו עושים את הצעדים האלה.

אמיר ירון: היה מחנק אשראי.

אמיר ירון: אחד הדברים שעשיתי בתחילת אירוע הקורונה - הבאתי את כל מנכ"לי הבנקים כבר בתחילת מרץ.

אמיר ירון: באירוע כזה באופן טבעי גופי אשראי נכנסים לבונקר, ויחסית האשראי גדל.

אמיר ירון: האם הוא הגיע לכל האזורים שרצינו?

אמיר ירון: לא.

אמיר ירון: אבל האשראי צריך גם להינתן באופן אחראי.

ינון אזולאי: אתה צודק.

ינון אזולאי: אבל אני חייב לעמוד על זה כי לא יכול להיות שבעלי עסקים שישבו פה ופרסו בפנינו את הבעיה שלהם, והעלינו את זה פה ובפני בנק ישראל ובפני האוצר, ובסופו של דבר בשורה התחתונה – יש בעלי עסקים שקרסו כי לא קיבלו את הסיוע שהמדינה נתנה עליו ערבות.

ינון אזולאי: אני לא מדבר על הטובה שלכם.

ינון אזולאי: הם לא קיבלו את מה שהמדינה קיבלה עליו ערבות.

ינון אזולאי: והיום אתה אומר לנו, נחלצנו, נחלצנו, נחלצנו.

ינון אזולאי: אני אביא לך נתונים גם על מה שאמרת בעניין דירוג האשראי גם של אנשים פרטיים שהיו עליהם הסכמות וגם מולי אישית כשהייתי בדיון בוועדת הכלכלה – לא עמדתם בהסכמים, אנשים קרסו, הדירוג שלהם ירד, ופגע בהם למרות ההבטחות שזה לא יפגע בהם בקורונה.

אמיר ירון: יש לי פה שקף שמראה לך את ההתפלגות הענפית, ואני אראה לך שגם בענף המלונאות וההארחה ניתנו הלוואות באופן די שוויוני לשאר הדברים.

אמיר ירון: עם כל הכבוד, אני חולק עליך במידה מסוימת; אשראי צריך להינתן והוא צריך להינתן בצורה אחראית.

אמיר ירון: זה לא מענק למרות הערבות, וצריך להבין את זה.

אמיר ירון: אני לא יכול להיכנס לכל קייס פרטי, אבל אני לא יכול להגיד לך שכל אחד בהכרח היה צריך לקבל את אותה זכאות לקרן בערבות מדינה.

אמיר ירון: האם היו כאלה שהיו יכולים לקבל ואולי לא קיבלו?

אמיר ירון: אני בטוח שהיו כאלה, אבל אני אראה לך שקף שמראה לך שהייתה חלוקה ענפית שוויונית יותר ממה שנראה לך.

אמיר ירון: אבל אני בטוח שהיו כאלה שבאמת אולי היו ראויים ואיכשהו במערך הזה הם לא קיבלו - -

ינון אזולאי: היושב-ראש, אם אני לא טועה, אתה היית בכל הדיונים - - -

אמיר ירון: אבל צריך להבין את העיקרון - זה אשראי, זה לא מענק.

ינון אזולאי: ברור שזה אשראי.

אמיר ירון: לכן זה לא על אותו פיילוט.

אמיר ירון: צריך להבין את זה.

אמיר ירון: זה לגבי הנושא השלישי.

אמיר ירון: בכלכלה אנחנו לא בפיסיקה.

אמיר ירון: צריך קצת לדמיין מה היה קורה לו לא היו כל הצעדים האלה.

ינון אזולאי: - - - כל הצעדים שעשיתם.

ינון אזולאי: עשיתם צעדים טובים.

ינון אזולאי: אג"ח שקניתם הציל, ואנחנו יודעים את זה.

ינון אזולאי: ישבתי השבוע עם ניירות ערך ואמרתי שידעתי על הקנייה הזאת כי הם סיפרו לנו על זה.

ינון אזולאי: עשיתם באמת צעד גדול למשק.

ינון אזולאי: אבל יש גם ביקורת שצריך להעביר אותה.

ינון אזולאי: ביקורת מותר להגיד ומותר לשמוע.

אמיר ירון: מותר.

אמיר ירון: אני רק רציתי לחדד שזה לא מענק, זה עדיין אשראי, ואשראי צריך לעבור את החיתום הנכון גם אם יש ערבות.

אמיר ירון: בנקאות: נעשו פה כמה צעדים מאוד מהותיים.

אמיר ירון: קודם כול בתחילת המשבר עשינו הקלות רגולטוריות.

אמיר ירון: במרץ האשראי קפץ מיד ב-21 מיליארד – לא היה דבר כזה.

אמיר ירון: פשוט פירמות לקחו ומימשו את קווי האשראי שלהן והחזיקו את זה בעו"ש.

אמיר ירון: אבל היה להם הביטחון שיש להם את זה דרך ההקלות האלה.

אמיר ירון: דבר שני זה הנושא של דחיות התשלומים.

אמיר ירון: נעשה פה מתווה שהיה כרוך בדברים של חשבונאות.

אמיר ירון: היה חשוב פה גם לתת את הדחיות, גם שהאנשים שנמצאים בדחיות לא ימצאו את עצמם בסוף התהליך עם איזושהי פגיעה במעמד שלהם וביכולת.

אמיר ירון: אתם רואים פה את סדרי הגודל.

אמיר ירון: בעיניי, זה אחד מקורות גישור האשראי הגבוהים ביותר.

אמיר ירון: דיברתי איתך על מרץ.

אמיר ירון: אני רק רוצה להזכיר לך את 14 במרץ.

אמיר ירון: זה יום שזכור לי מאוד, אפרופו, יש לנו גם אלמנטים טיפוליים.

אמיר ירון: באותו היום היו הרבה תורים בכספומטים.

אמיר ירון: אנחנו הוצאנו ברינקסים על ימין ועל שמאל, והעסק הסתדר בצ'יק-צ'ק.

אמיר ירון: אני אעבור לכובע השלישי כי בנק ישראל נותן ייעוץ כלכלי ופה היינו בזמן אמת.

אמיר ירון: אני הייתי מאלה שדיברו לפני אירוע הקורונה על אותו גירעון מבני שאדבר איתכם עליו בעוד כמה דקות, ואני חושב שחשוב מאוד לא לתת לו להתבדר.

אמיר ירון: אבל אי אפשר להיות מקובע, ובאירוע הזה מיד בתחילתו הבנתי שזה אירוע לא כמו ב-2008 ולא כמו ב-dot.com.

אמיר ירון: יש פה משבר ריאלי בפעילות של השווקים, וצריך לתת סיוע.

אמיר ירון: בנק ישראל כבר בתחילתו אמר לראש הממשלה ולשר האוצר שהחשיבות הראשונה היא, קודם כול, לתת נוחות שצריך לתת פה סיוע פיסקלי מידי.

אמיר ירון: לא לחכות לסוף האירוע הזה.

אמיר ירון: זה היה אחד הדברים הכי חשובים בתחילת הדרך.

אמיר ירון: זה לקח קצת זמן עד שהגענו לזה, אבל אני יכול להגיד לכם שקופסת הקורונה הראשונה, 80 מיליארד שמאגדים בתוכם גם אשראי וגם דברים כאלה, נסגרה בבנק ישראל ב-24:00 בלילה בערב של יום חמישי.

אמיר ירון: בנק ישראל נכנס להמון פרטים יחד עם האוצר ועם המועצה הלאומית לכלכלה.

אמיר ירון: החשיבה הזאת הייתה מאוד חשובה.

אמיר ירון: אפילו במהלך הקורונה – איך להחריג מפעלים שיש בהם פריון גבוה, תעסוקה גבוהה, והסתברות נמוכה להדבקה.

אמיר ירון: כל הדברים האלה היו חלק מהעסק הזה.

אמיר ירון: גם הנושא של רשת הביטחון – שהחל"ת יופסק לאחר שהאבטלה תרד מתחת ל-10% או 7.5%, הפחת מואץ, קידום נוסף של קרנות בערבות – חלק גדול מזה אלה תובנות שהגיעו, בין היתר, מבנק ישראל ועבדנו במשותף עם משרד האוצר על הנושא הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם יורשה לי לפני שאנחנו נצלול יותר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש לי שתי שאלות, הערות: אתה מדבר פה על אסטרטגיית יציאה מהמשבר של הקורונה, אבל, כמובן, בהנחה שהקורונה here to stay בעוד כמה שנים צריך גם plan b.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה, בבקשה, ברשותכם, לחזור לשקף מס' 10.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה שקף מדאיג של הקו הכחול בצד ימין.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לשאול איך אתם מתכוונים להתכונן לכך שהקו הכחול לא יהפוך להיות כמו הכתום באופן כרוני, במובן שיכול להיות שיש סכנה שהאבטלה הכרונית שהתחלנו ב-3% או 4% תהפוך ל-7% או 8% ואז לא נוכל להחזיר את זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ידוע, שמי שמובטל כרונית קשה להוציא אותו ממעגל האבטלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: דבר שני: אתה מדבר על הגירעון המבני שאני מבינה שאנחנו נתחיל להתייחס לזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתמול קיבלנו בוועדה סקירה מרשות המיסים, והעלינו את הנושא של השוק האפור והשוק השחור על כך שזאת חצר אחורית וצריך לנקות את האורוות בה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אמרתי אתמול שזה לא רק עניין של מספרים, אלא גם עולם פשע שפוגע באנשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לדעתי, שם אפשר למצוא נדבך שנוכל לכסות חלק מהגירעון המבני, ולא שוב להתחיל לחפש מתחת לפנס את הגרושים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתמול ביקשנו מיושב-ראש הוועדה חבר הכנסת קושניר לקיים דיון מעמיק יחד עם רשות המסים, משרד המשפטים והמשטרה בנושא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שאלה שלא קשורה אבל כן קשורה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני יודעת שאין לך עכשיו תשובה אבל אני אשמח לקבל תשובה בפעם הבאה: כמה ערבים וחרדים יש בבנק ישראל בפקידות הבכירה?

אמיר ירון: יש לנו המספרים.

אמיר ירון: אני, כמובן, אתן לך אותם.

ינון אזולאי: אני יכול להגיד לך את התשובה בכלליות: פחות ממה שצריך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בוודאי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שואלת כי אני יודעת את התשובה.

אמיר ירון: נושא של גיוון תעסוקתי מאוד חשוב לנו.

אמיר ירון: המנכ"לית גם עושה עכשיו מסע.

אמיר ירון: היא נפגשה עם גורמים מהמגזר כדי למנף עוד יותר את הנושא הזה.

ינון אזולאי: מהמגזרים.

אמיר ירון: מכל המגזרים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: דיברתי על ערבים וחרדים.

אמיר ירון: אני יודע.

אמיר ירון: אני עונה באופן כללי.

אמיר ירון: זה משהו שעומד לנגד עינינו, ואנחנו גם מדווחים עליו בנתונים בפגישות שלנו פה בעניין אישורי התקציב.

אמיר ירון: יש לי המספר פה.

אמיר ירון: אני אראה לך אותו בהמשך, אם את רוצה אותו.

אמיר ירון: אין לי אותו בחתך של פקידות גבוהה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה מה שחשוב – פקידות בכירה.

אמיר ירון: רק לגבי האבטלה הכרונית – זאת אחת משאלות המפתח.

אמיר ירון: יש הצד שנאמר פה – הנושא של ההכשרות הוא קריטי והוא יותר ויותר קריטי עבור אלה שהם בגילאים מתקדמים.

אמיר ירון: היכולת שלהם לחזור למעגל התעסוקה הוא יותר קשה.

אמיר ירון: ברור ששם צריך מערך הכשרות מתקדם.

אמיר ירון: חלק מהיכולת שלא ניתקע יהיה פונקציה של מהירות היציאה של המשק מהאירוע הזה.

אמיר ירון: בתחזית שהראיתי לכם – הראיתי לך את האבטלה – זה ייקח עוד תקופה מסוימת למרות הצמיחה הגבוהה של 6% בשנת 2021 וטיפה מעל 5% בשנת 2022.

אמיר ירון: אם לא יהיו פה עוד אירועי קורונה, ובאמת נצליח לצמוח אז חלק מהביקושים לעובדים יעלו.

אמיר ירון: אבל כמו שנאמר פה בחלק מהמקומות הפירמות גם יידעו להתייעל, ואנחנו נצטרך לראות צמיחה נוספת של פירמות שייכנסו כדי ששיעור התעסוקה יחזור ויעלה.

אמיר ירון: אני לא אלאה אתכם.

אמיר ירון: אלה גרפים שמראים מה קרה לתשואה על אגרות החוב לאחר ההודעה שלנו על הרכישות והתשואות על אג"ח קונצרני.

אמיר ירון: אתם רואים שבגדול זה התייצב.

אמיר ירון: השאלה לגבי יתרות אשראי, חבר הכנסת, אז למעט אשראי צרכני – אני אגיד עוד משהו על מה שקרה בישראל – התוצר ירד ב-2.5%, הצריכה ירדה ב-9.5% ויחד עם זה ההכנסה הפנויה באופן גלובלי עלתה.

אמיר ירון: אתם רואים שאשראי צרכני קצת ירד, אבל כל שאר סוגי האשראי עלו תוך עולם של ריביות יציבות.

אמיר ירון: כל זה באירוע דרמטי.

אמיר ירון: הערה נוספת שאמרתי: מה שאתם רואים פה זה גיוסי הון ברוטו, ואתם רואים שהגיוס בשנת 2020 לא למערכת הפיננסית, אלא למערכת הריאלית הוא גבוה יותר אפילו מ-2019.

אמיר ירון: אלה גיוסי אגרות חוב קונצרניות.

אמיר ירון: החלק הפיננסי לא היה צריך את זה בדיוק בגלל הצעדים שאנחנו עשינו.

אמיר ירון: בעצם אפשרנו להם את כל האשראי הזה אז הם לא היו צריכים ללכת לשוק האשראי של האג"ח הקונצרני ואפשרו לשאר הפירמות לקבל את אותו אשראי.

אמיר ירון: אתם רואים גם את הגידול בגיוסים של הנפקות של מניות.

אלכס קושניר: אני חזרתי לאגרות אשראי, ואני רואה פה עלייה באשראי לדיור.

אמיר ירון: אין ספק, כולנו רואים את זה.

אמיר ירון: אני גם אדבר על הדיור.

אמיר ירון: יש לי סגמנט על זה.

אמיר ירון: ברור שהאשראי למשכנתאות עלה.

אמיר ירון: אנחנו גם רואים את העלייה במחירים, תכף נדבר על זה.

אמיר ירון: זה חלק מהתופעה - -

אלכס קושניר: זאת אומרת תוך כדי המשבר האשראי - -

אמיר ירון: תוך כדי המשבר אנחנו רואים את זה.

אמיר ירון: קורה.

אמיר ירון: אני אדלג כאן.

אמיר ירון: המסר פה בגדול הוא ששיעור דחיות התשלומים שדיברנו עליו – כל אלה שאפשרנו להם לדחות תשלומים, בגדול חזרו לשלם.

אמיר ירון: אם היו לנו חששות שהרבה אנשים ייתקעו עם דחיות התשלומים ולא יצליחו לחזור לשלם, אנחנו רואים מספרים מאוד גבוהים של אנשים שחזרו לשלם.

אמיר ירון: הבעיה הזאת נראית לא אקוטית.

אמיר ירון: זאת אומרת תהליך הגישור דרך הדחיות עבד, עשה את מה שהוא היה צריך לעשות.

ינון אזולאי: כי כמעט לא לקחתם סיכונים.

ינון אזולאי: המדינה נתנה את הסיכון שלה.

ינון אזולאי: לא נתתם לבעלי העסקים - - -

אמיר ירון: חבר הכנסת, פה אין שום דבר שקשור למדינה.

ינון אזולאי: אתה מדבר על האשראי שלכם בתוך הבנקים.

אמיר ירון: לא.

אמיר ירון: הבנקים פשוט דחו את זה.

אמיר ירון: זה לא קשור לשום דבר מהמדינה.

אמיר ירון: פה זה מה שאתה מדבר עליו.

אמיר ירון: זאת הקרן.

אמיר ירון: אתם רואים את השימוש שלה על פני זמן.

אמיר ירון: פחות או יותר כרגע, לצערי, אין הרבה בקשות.

אמיר ירון: אני יכול להגיד לך שאחד הדברים שעשינו לאורך כל הדבר זה, קודם כול, לנסות מול החשכ"ל, ובאמת לאורך זמן חל שיפור בקרן.

אמיר ירון: אבל בהתחלה היא הייתה ב-15% והיו הרבה מגבלות איזה פירמות זכאיות בכלל.

אמיר ירון: לאורך כל הדרך אמרנו שצריך להגדיל את הצוהר.

אמיר ירון: אלה בערך סדרי הגודל של ההיקפים שאנחנו רואים.

אמיר ירון: יהיה מעניין לראות עכשיו ביציאה מהקורונה האם יש גידול בביקושים.

אמיר ירון: אחד הדברים שהחשכ"ל אמר כשהיה פה ודיברנו איתו ואני חושב שהוא הולך לקראתו, שהיום הם לא צריכים את זה כגישור אלא כהחזרת מלאים, כהון חוזר.

אמיר ירון: זאת אומרת זה לא צריך להיות תלוי פגיעה.

אמיר ירון: לדעתי, צריך לאפשר גם את זה.

אמיר ירון: אני אעבור בקצרה על שוק הדיור.

אמיר ירון: כולנו מבינים שחלה עליית מחירים - -

ינון אזולאי: יש לכם מענה לאנשים שצריכים את זה למלאי חוזר?

ינון אזולאי: כמה נשאר בקרן?

אמיר ירון: בקרן נשאר סכום די גדול, מעל 20 מיליארד.

אמיר ירון: לא חסר שם כסף, אין כרגע בקשות.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: אין בקשות כי אנשים אומרים – גם אלה שלקחו פעם שעברה.

ינון אזולאי: אם היום תפרסמו שאפשר להגיש בקשה למלאי חוזר אז הבקשות יתחדשו.

אמיר ירון: היה לנו שיח עם החשכ"ל.

אמיר ירון: בהתחלה הייתה לנו קרן אחת.

אמיר ירון: אחר כך נוספה עוד קרן בסיכון גבוה, ואני מקווה שעכשיו תהיה קרן שלישית שתאפשר גם את מה שאתה אומר.

אמיר ירון: כמו שאתם רואים בתקופה הזאת הייתה עלייה במחירי הדיור, ואתם רואים איפה אנחנו נמצאים בסקלה לעומת מדינות אחרות.

אמיר ירון: אבל צריך להבין שבראייה קצת יותר ארוכת טווח – כולנו יודעים שיש מחזורי עסקים וגם מחזורי דיור – אתם רואים שהסטייה פה ואיפה ישראל נמצאת בראייה הרבה יותר ארוכת טווח.

אמיר ירון: ברור לנו שבקצה חלה עלייה.

אמיר ירון: אני אומר לכם כבר עכשיו למרות הפריים שאנחנו יכולים לדבר עליו – הבעיה היא תת ביצוע בהיצע.

אמיר ירון: היצע, היצע, היצע.

אמיר ירון: הג'וב שלכם, הג'וב של הממשלה הוא להגדיל היצע.

אמיר ירון: יש פה מנעד של דברים.

אמיר ירון: קודם כול כל תהליך התכנון, תהליך ההפשרות.

אמיר ירון: אם בשנה רגילה צריך 60 אלף ובשנים האחרונות זה היה בסביבות 50, השנה ירדנו.

אמיר ירון: אנחנו צריכים להגביר את התהליכים האלה ולאפשר אותם.

אמיר ירון: בטווח הרחוק יותר צריך שינוי קונספטואלי.

אמיר ירון: בערים חזקות יש תמריץ שלילי.

אמיר ירון: הם רוצים משרדים, הם לא רוצים מגורים.

אמיר ירון: פה צריך לשנות את מבנה תמריצי הארנונה, את הסכמי המעבר.

אמיר ירון: אני משאיר את זה לחברים.

אמיר ירון: זה כבר חלק מהדוח שאנחנו מדברים עליו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל הותמ"ל, למשל, המסלול המהיר לאישור - - - כבר שנתיים וחצי מוקפא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה חלק אינהרנטי מהבעיה.

אמיר ירון: אני חוזר ואומר: הבעיה היא בעיית היצע, ומה שאת מדברת עליו הוא חלק מהמעצור וחייבים לפתוח את המעצורים האלה.

אמיר ירון: אבל מעבר לזה חייבים לעשות שינויים ואפילו רפורמות במבנה התמריצי.

אמיר ירון: אנחנו רואים רשויות שמאפשרים להן והן לא רוצות לעשות מגורים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש גם רשויות שרוצות להגדיל את עתודות הקרקע והמדינה לא מאפשרת.

מאיר יצחק הלוי: אם מדברים על רשויות שהן לא חזקות וגדולות – אם לא נדע לטפל בנושא התעסוקה לא נוכל לטפל בנושא הדיור.

מאיר יצחק הלוי: זה זועק לשמים.

מאיר יצחק הלוי: זה כל כך ברור.

אמיר ירון: בהמלצות חלק מהקישור למקומות התעסוקה קשור גם בנושא הזה.

מאיר יצחק הלוי: אין שום סיבה שראש רשות - - -

אמיר ירון: יש לנו קודם כול בעיה מבנית של רשויות שיש להן היכולת.

אמיר ירון: הן לא רוצות לשים תשתיות של בתי ספר וכיוצא בזה.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר על הרשויות האחרות.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר שאם נייצר עידוד לתעסוקה בדגש על תעסוקה חכמה וחזקה, מן הסתם זה - - -

אלכס קושניר: אבל זה לא נותן תמריץ לראש רשות לבנות.

אלכס קושניר: בדיוק הפוך.

מאיר יצחק הלוי: לתעסוקה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: גם אם אתה מפתח תעסוקה זה לא אומר - - -

מאיר יצחק הלוי: אם אתה מפתח תעסוקה חכמה אתה מביא בהכרח - - -

אלכס קושניר: אתה מגדיל ביקוש.

מאיר יצחק הלוי: ברור.

אלכס קושניר: אבל אתה לא מגדיל היצע.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים פה על הגדלת היצע.

אמיר ירון: יש פה מנעד של דברים.

אמיר ירון: את רואה גם את הנושא שאת דיברת עליו – ייעול הותמ"ל; גם נושא של אימוץ טכנולוגיות.

אמיר ירון: לוקח בישראל המון זמן לבנות.

אמיר ירון: גם פה צריך לתת את התמריצים הנכונים כי אין סיבה שבנייה תיקח כל כך הרבה זמן.

ולדימיר בליאק: הבעיה בטכנולוגיות או בכוח אדם?

אמיר ירון: זה קשור זה לזה.

אמיר ירון: זאת בדיוק הנקודה.

אלכס קושניר: בסין בונים בית חולים בשבוע.

אלכס קושניר: אנחנו בונים בותק'ה בשנתיים.

אמיר ירון: זאת בדיוק הנקודה וזה קשור בעובדים זרים.

אמיר ירון: לכן זה שאין השקעות בהון – תכף אני אגיע לנקודות האלה, זה מתקשר לזה.

אמיר ירון: עכשיו אני רוצה לומר משהו על האינפלציה: בנק ישראל, אם תסתכלו על שלושת היעדים שלו: יציבות מחירים כאשר יעד האינפלציה הוא בין 1% ל-3%, תמיכה בפעילות הממשלה בתעסוקה, בצמיחה והקטנת אי השוויון ויעד שלישי הוא יציבות פיננסית.

אמיר ירון: אם מתייחסים לאינפלציה הנושא הזה עולה.

אמיר ירון: אתם רואים אותו בעולם.

אמיר ירון: בארצות הברית אתם רואים שיש עכשיו אינפלציה של 5%.

אמיר ירון: הקו המקווקו הזה למטה זה העשירון התחתון של אינפלציות ב-OECD.

אמיר ירון: ישראל היא העשירון התחתון.

אמיר ירון: אנחנו בהחלט בסביבת אינפלציה גבוהה יותר ממה שהיינו, ואנחנו כרגע בתחום תחום היעד.

אמיר ירון: אבל אנחנו עדיין באינפלציה נמוכה ביחס למדינות אחרות.

אמיר ירון: השאלה והסוגיה שמעסיקה את כל נגידי הבנקים היא האם הדבר הזה הוא טרנזיטורי או יש פה ממש אלמנטים יותר פרמננטיים.

אמיר ירון: אם אתם מאבחנים מה קורה בארצות-הברית – מחירים של מכוניות משומשות, מחירים של תעופה – גם שם המענקים של תעסוקה אמורים להיפסק בספטמבר אז הם מעריכים שאז הלחץ על השכר יירד כי אנשים ייכנסו חזרה למעגל התעסוקה.

אמיר ירון: לכן הגישה, לפחות של ה-Fed בארצות-הברית שהאינפלציה היא בעיקר יותר טנזיטורית.

אמיר ירון: לכן צריך להבין שאנחנו גם מייבאים אינפלציה מחו"ל.

אמיר ירון: אתם רואים שהציפיות בישראל - -

אלכס קושניר: גם אינפלציה וגם מוטציה.

אמיר ירון: אתם רואים שהאינפלציה מעוגנת כרגע באמצע טווח היעד, וזה בסדר גמור.

אמיר ירון: אין חשש להתפרצות אינפלציונית.

אמיר ירון: יש לנו ניתוחים שמראים שחלק גדול מהגידול באינפלציה הוא מהאינפלציה מחו"ל, והשאלה הזאת כמה הוא זמני וכמה הוא יותר קבוע – לנו גם נראה שזה הרבה פקטורים זמניים, וזה בסדר אם זה יתייצב שם.

אמיר ירון: אבל ככל שהבעיות בשרשראות האספקה בעולם ימשיכו, והדבר הזה יימשך על-פני זמן הציפיות והלחצים האינפלציוניים עלולים להפוך לארוכי טווח.

אמיר ירון: אבל עדיין הראייה היא שאין פה תהליך של התפרצות אינפלציונית.

מוסי רז: איך מסתדרת התחזית ל-2021 עם עליית המחירים עד כה?

מוסי רז: האם אתה צופה שבשבעת החודשים הקרובים תהיה ירידה של שתי עשיריות האחוז?

אמיר ירון: התחזית שהראיתי היא מלפני חודשיים, אנחנו נעדכן אותה.

אמיר ירון: האינפלציה בתחזית הבאה תהיה, כנראה, מעט גבוהה יותר.

אמיר ירון: אבל אני חוזר ואומר: אנחנו לא רואים פה גלישה מאוד גבוהה.

אמיר ירון: אנחנו רואים את אותם תהליכים.

אמיר ירון: קודם כול, ישראל מתחילה עדיין יחסית בצורה נמוכה ביחס לשאר המדינות.

אמיר ירון: אנחנו מניחים שזה יעלה מעט אבל שזה יתיישר בהמשך 21' או בתחילת 22'.

אמיר ירון: כמובן, בנק ישראל כל הזמן עם היד על הדופק.

אמיר ירון: זה תלוי בנתונים, וזה תלוי, כפי שאמרתי, גם בהתפתחויות בחו"ל.

אמיר ירון: לכן זה משהו שאתה כל הזמן עוקב אחרי זה.

אמיר ירון: שער חליפין – אתם רואים שהיה תיסוף מאוד חד לקראת סוף 2020 ותחילת 2021.

אמיר ירון: חלק מהדברים האלה הם מאוד חיוביים, משקפים את החוסן של המשק, את הדינמיות שלו, את ההייטק, את הכניסה של משקיעים לישראל גם בחברות ריאליות וגם במדד חדש שנקרא WGBI, מדד איגרות חוב עולמי - -

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה זה?

אמיר ירון: זה מדד אגרות חוב עולמי שישראל צורפה אליו.

אמיר ירון: אז אנחנו רואים גופים שנכנסים וקונים את אגרות החוב הללו.

אמיר ירון: לכן, בין היתר, אחד הדברים שהצגתי זה גם התוכנית שעשינו ב-2021 – רכישת מט"ח ב-30 מיליארד דולר.

אמיר ירון: בתהליך שהתחלנו הייתה ודאות מאוד גדולה ואנחנו רוצים לאפשר למשק, בטח בעידן שיש אבטלה מאוד גבוהה, לתת לתהליכים את הצ'אנס לעבור בצורה הכי חלקה.

אמיר ירון: אני אדלג על השקף הזה לאורך הזמן.

אמיר ירון: אני חוזר לנושא של הגירעון המבני.

אמיר ירון: החלק פה הרבה פחות מטריד אותי.

אמיר ירון: הקפיצה בגירעון בקצה שנובעת מהקורונה תרד ברגע שהתשלומים של קופסאות הקורונה ייפסקו.

אמיר ירון: מה שאתם רואים בעיגול זה הקפיצה ל-4% שחלה בשנים האחרונות לפני אירוע הקורונה.

אמיר ירון: עכשיו אני רוצה לתת לכם רקע לפני שאנחנו נכנסים לדיון – מהו נטל המס וההוצאה - -

ולדימיר בליאק: זה קרה בעיקר ב-2018.

אמיר ירון: ב-2017, 2018, 2019.

אמיר ירון: קודם כול, אני יודע שכולנו חושבים תמיד שהמס בישראל הוא גבוה, אבל כמו שאתם רואים נטל המס הוא יותר נמוך בהשוואה בין-לאומית.

אמיר ירון: בישראל המס הוא מאוד פרוגרסיבי – מס שלילי בהתחלה ומס גבוה מאוד בשני העשירונים העליונים.

אמיר ירון: אבל ממוצע נטל המס הוא נמוך יותר ממה שאתם רואים.

אמיר ירון: לעומת זאת ההוצאה הציבורית – תתעלמו מהקפיצה כי זה קרה בכל העולמות בגלל הקורונה – אתם רואים שההוצאה הציבורית האזרחית היא נמוכה יותר משאר המדינות.

אמיר ירון: אנחנו אפילו די בתחתית של ה-OECD.

אמיר ירון: כמובן, לנו יש הוצאה די גבוהה על ביטחון.

אמיר ירון: אז איך אני רואה את אתגרי הטווח הארוך?

אמיר ירון: קודם כול, אני חוזר לשאלה שלך לגבי תוצר לנפש – בצד שמאל למעלה זה האתגר הכי גדול – הפריון לעובד לשעת עבודה בישראל.

אמיר ירון: יש המון מדדים לפריון ופה זה התוצר לשעת עבודה.

אמיר ירון: הפריון לעובד לשעת עבודה בישראל הוא נמוך.

אמיר ירון: ולא רק שהוא נמוך הוא לא סוגר פערים לעומת העולם.

אמיר ירון: זה הקו הכחול – הפער בינינו לבין ה-OECD וארצות-הברית לא נסגר, אם כבר הוא נפתח.

אמיר ירון: אנחנו רואים כמה פרמטרים גרועים: קודם כול בישראל יש הרבה מאוד תעודות השכלה, ויחד עם זה מבחני מיומנות.

אמיר ירון: בצד ימין למעלה אתם רואים שאנחנו בצד שמאל של הטבלה.

אמיר ירון: אין לי פה השקף הזה אבל אם פה מסתכלים על רזולוציות של עשירונים זה ההפרשים בין כל עשירון והעשירון המקביל אליו ב-OECD.

אמיר ירון: אתם רואים שיש לנו רכבת הייטק מאוד מתקדמת עם קרונות לא מתקדמים מאוד.

אמיר ירון: לכן פה אנחנו מבינים שהון אנושי הוא מפתח למוביליות ולקדמה, וככל שעולמות הטכנולוגיה מתקדמים יש הלימה בין הון אנושי לבין הון.

אמיר ירון: הם - - - תחליפים.

אמיר ירון: לכן הנושא הזה הוא נושא מאוד חשוב.

מאיר יצחק הלוי: אתה אומר שיש הקבלה בין ההשכלה לבין עובדי ההשמה?

מאיר יצחק הלוי: זה מה שאתה אומר?

אמיר ירון: זה מיומנויות.

אמיר ירון: זה דברים פשוטים כמו קריאה, הבנת הנקרא, אנגלית בסיסית.

מאיר יצחק הלוי: מה ההבדל בין מסלולי למידה לבין מוקדי השמה?

מאיר יצחק הלוי: יש מחקר בעניין הזה?

נורית פלתר איתן: אם יש קורלציה ביניהם?

מאיר יצחק הלוי: אם יש קורלציה, כן.

אמיר ירון: ברור לנו שיש לנו סגמנטים מאוד חזקים בהייטק, אנשים שיודעים הרבה.

אמיר ירון: אנחנו יודעים לעומת זאת שבעשירונים מסוימים יש מיומנויות מאוד נמוכות, ובאופן טבעי הם הולכים לתעסוקה בתחומים נותני שכר מאוד נמוך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לאנשים יש BA אבל זה לא אומר שהם יכולים להשתלב בתעסוקה איכותית.

מאיר יצחק הלוי: - - - קורונה.

אלכס קושניר: אבל הפריון הנמוך הוא לא תלוי קורונה, הוא היה הרבה לפני כן.

אמיר ירון: אלה בעיות שהיו עוד לפני הקורונה.

מאיר יצחק הלוי: אבל עכשיו יש חלון הזדמנויות.

אמיר ירון: שאלת אותי לגבי הטכנולוגיה.

אמיר ירון: דיברנו על הטכנולוגיה ועל מלאי הון פיזי.

אמיר ירון: בישראל נכון שאנחנו מדינת הייטק ובהייטק באופן טבעי יש פחות הון פיזי.

אמיר ירון: אבל יחד עם זה תראו את הפער פה – זה פער מאוד גדול.

אמיר ירון: זאת דוגמה לנושא של ההון.

אמיר ירון: בנושא של פיתוח פיננסי הפערים לא גדולים כאלה, אבל עדיין צריך להבין: שווקים פיננסיים זה כמו השמן במנוע של מכונית, זה מה שמאפשר לכלכלה לנוע בצורה יותר חלקה, וגם פה אנחנו צריכים לשפר עמדות.

אמיר ירון: תשתיות – אני לא צריך להכביר מילים.

אמיר ירון: כולכם סובלים כמו כולנו משעות על גבי שעות.

אמיר ירון: אבל צריך להבין שזה גם משפיע על העובד.

אמיר ירון: עובד שמגיע אחרי שעה, שעתיים בכביש הוא עצבני וכיוצא בזה.

אמיר ירון: אפילו תשתית הדיגיטציה, זה לא רק כבישים.

אמיר ירון: תראו איפה אנחנו בתשתיות דיגיטציה.

אלכס קושניר: אנחנו מרגישים את זה אפילו בכנסת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מיקרופונים.

אלכס קושניר: לא, wifi.

אמיר ירון: נושא של קלות עשיית עסקים.

אמיר ירון: בישראל יש שכבות של בירוקרטיה.

אמיר ירון: גם אם חלה התקדמות פה ושם יש עדיין המון דברים שאפשר להתקדם בנושא הזה.

אמיר ירון: אפרופו קורונה – כל עולמות הדיגיטציה זה מנוף לקדם את הסקטור הציבורי שיוכל לתת שירות טוב יותר ויהיה פחות חסם להתקדמות של הסקטור הפרטי.

אמיר ירון: זה מביא אותנו לתכנית שלנו.

אמיר ירון: אני אתן לכם כמה זרקורים ואחרי כן נראה איך מממנים את זה.

אמיר ירון: התכנית בנויה מארבעה צירים: דיברתי על הפער בהון האנושי, על התשתיות, קידום הנושאים הפיננסיים ונושא הבירוקרטיה והדיגיטציה בשירותי הממשלה.

אמיר ירון: בפיתוח ההון האנושי – אני לא אוכל לקפוץ לכל דבר.

אמיר ירון: זה נמצא בתוך הספר הזה בדוח שהוצאנו.

אמיר ירון: נורית תשמח לתת לכם עותק אם אתם רוצים.

אמיר ירון: פשוט הזמן לא יאפשר לי לעבור על כל דבר.

אמיר ירון: שאלת אותי לגבי הצעות קונקרטיות.

אמיר ירון: אז מאחורי כל דבר כזה מסתתרות בדוח המון המלצות הרבה יותר פרטניות איך לממש את הדברים האלה.

אמיר ירון: לדוגמה: גם קידום איכות החינוך לגיל הרך:

אמיר ירון: אנחנו בעולם משתנה בקצב מהיר יותר.

אמיר ירון: אתה רוצה להעניק לילדים לא בייביסיטינג אלא יכולות ללמוד ללמוד.

אמיר ירון: אני קורא לזה "ללמוד בריבוע" – זה מה שרוצים להעניק להם.

אמיר ירון: אנחנו צריכים לעבור מתפיסה שהגיל הרך זה לא בייביסיטינג, אלא כבר אפשר להקנות את היכולת ללמוד שתשרת בהמשך.

אמיר ירון: אנחנו מדברים על קידום הישגי מערכת החינוך – מדובר פה גם בתקציבים אבל שאלת אותי לגבי הקורונה.

אמיר ירון: אני יכול להגיד לך שבאוניברסיטאות מתקדמות בארצות-הברית, למשל בהרווארד, הקורס הבסיסי בכלכלה – מבוא לכלכלה או מבוא לתורת המחשבים – ניתן על-ידי מורה סופר-סטאר.

אמיר ירון: הוא נותן את זה ל-1,400 תלמידים.

אמיר ירון: אנחנו יודעים שהרבה מהפערים הם בפריפריה.

אמיר ירון: פה צריכה להיות מהפכה פדגוגית, לא רק תקציבים; זה לא מרצה אורח, זה צריך להיות חלק מתכנית שמביאים את המורים הטובים, מחברים את ההיברידיות.

ינון אזולאי: אתה אומר שבפריפריה יש פחות מורים טובים?

אמיר ירון: אנחנו יודעים ששם יש פערים וחלק מהדברים ששמנו לפתחנו זה לשפר את המערכת הזאת.

אמיר ירון: אבל חלק מהלימונדה של הלימון הבעייתי הזה של הקורונה זה שאנחנו יודעים היום שאפשר גם לעשות דברים שלא מחייבים בהכרח רילוקיישן שלם של מורים, אלא אפשר לעשות את זה תוך כדי תנועה בצורה יעילה.

אמיר ירון: זאת רק אחת מהתובנות מהקורונה שמתחברות לבריאות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הקורונה גם חשפה את הפערים הדיגיטליים.

אמיר ירון: אני אמרתי לפני שנייה שזה כלים שלובים.

אמיר ירון: כדי לעשות את זה צריך את התשתיות הדיגיטליות.

ינון אזולאי: היה פה גם דיון בוועדת כספים על הפערים במקום של המחוננים בבתי הספר.

אמיר ירון: אני רק קפצתי פה בזום אין איך לתמרץ מורים צעירים, איך להגיע למערכות הישגיות יותר.

אמיר ירון: אין לנו ספק - -

אלכס קושניר: אתם מציגים את זה גם לשרת החינוך?

אמיר ירון: אנחנו ניפגש גם עם שרת החינוך.

אמיר ירון: הדוח הזה נעשה בחודשים האחרונים.

אמיר ירון: זה דוח שהיה נכון לכל ממשלה שתיכנס, ועבדנו עם חלק גדול מהמשרדים.

אמיר ירון: כמובן, יהיו גם פרסונות חדשות, עדכונים ותובנות נוספות.

אמיר ירון: אבל בהחלט דיברנו על הכשרות – יש פה סגמנט שלם על ההכשרות, איך לייעל אותן; איך בגיל 16 לא דווקא לעשות הכשרות יותר מדי ספציפיות כי אנשים מאבדים אותן בזמן הצבא.

אמיר ירון: יש פה כל מיני תובנות ממחקרים שלנו.

אמיר ירון: ברור שזה נושא קריטי שחולש על הרבה מגזרים.

ינון אזולאי: בשקף שהראית עכשיו יש קידום איכות החינוך במגזר הערבי, קידום החינוך במגזר החרדי – תגיד לנו במילה על שני הדברים האלה מה הכוונה בדברים האלה.

אמיר ירון: יש פה רשימה שלמה.

אמיר ירון: זה חלק יותר ספציפי מתכנית כללית יותר.

אמיר ירון: אבל אין ספק, אנחנו רואים חסמים בשוק התעסוקה של המגזר הערבי – השפה העברית.

אמיר ירון: יש לנו ממש מחקר שמראה את הפערים על מי שיודע עברית ולא יודע עברית.

אמיר ירון: זאת דוגמה מאוד ספציפית.

אמיר ירון: זה נמצא בדוח, אבל מחכה לי ועדה מוניטרית.

ינון אזולאי: דיברת על המגזר החרדי ככלי להגברת כושר ההשתכרות.

ינון אזולאי: איזה דגשים אתה רוצה שיהיו שם, והאם אתה עושה התאמה למה שקיים במגזר?

ינון אזולאי: אתה מדבר איתי על הדיגיטציה שהיום כולם עוברים.

ינון אזולאי: אם אני מסתכל על עצמי אני לא מסתובב עם סמארטפון.

ינון אזולאי: אז כשאתה בא לקדם אתה צריך גם להתאים את עצמך.

ינון אזולאי: לכן אני שואל אם אתם בודקים - -

אמיר ירון: חבר הכנסת, אנחנו התאמנו את המערכת הבנקאית בדיוק לטלפונים שמותאמים - -

ינון אזולאי: - - -

אמיר ירון: לא, אני נותן דוגמה.

אמיר ירון: באותו עיקרון יצטרכו למצוא את הכלים להביא את הלמידה הזאת בצורה שמאפשרת את המשך חלק ממערך החיים תוך קידום.

אמיר ירון: מצד שני אנחנו יודעים שנושאים הכי פשוטים כמו הידיעה של אנגלית תפתח צוהר של יכולת תעסוקה מאוד גדולה.

ינון אזולאי: - - - בתואר במכינה עושים את זה.

אמיר ירון: אני נותן דוגמה מאוד ספציפית של החשיבות של כלי מאוד מסוים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אפשר לקבל את המזכר הזה?

אמיר ירון: כן.

ינון אזולאי: רק הצעה קטנה כשאתם עובדים על המגזר החרדי – ואני רואה דווקא את החינוך, ולכן אני נוגע בזה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש נשירה זה מביא לפשיעה ואז ההוצאה גם יותר גדולה להחזיר את הילד הזה למסגרת שלו.

ינון אזולאי: אני ממליץ לכם לעשות פעם אחת מחקר איך בציבור החרדי הפשיעה מאוד נמוכה.

ינון אזולאי: אני מאמין שזה גם יחסוך הרבה מאוד כסף.

אמיר ירון: בסדר.

אמיר ירון: אנחנו - -

נורית פלתר איתן: - - -

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה – מי שמכיר אותי אני נמצא בשטח, ואם תשבי איתי פעם על הנושאים הכואבים לאזרח – אני לא סתם כואב את הכאב של אותו אדם, אותו בעל אולם או אותו אדם שהצ'ק שלו חזר בקורונה ושדירוג האשראי שלו עדיין דפוק.

ינון אזולאי: זאת לא חכמה להביא את הדברים היפים.

ינון אזולאי: אנחנו מקבלים את הבעיות, אנחנו לא מקבלים את הדברים הטובים.

ינון אזולאי: גם אחרי שעזרנו לא מתקשרים להגיד "תודה רבה", וזה בסדר, אין לנו בעיה עם זה.

ינון אזולאי: תמיד מתקשרים ואומרים לנו מה הבעיות.

ינון אזולאי: לכן כשבאים לפה אנחנו מציפים את הבעיות כי זה התפקיד שלנו.

נורית פלתר איתן: והתפקיד שלנו - - -

אמיר ירון: כל הדברים האלה הם גם בעיות, ואנחנו גם מציעים מסלולי פתרונות - -

ינון אזולאי: ואנחנו פה כדי להגיד זה לזה איך אנחנו פותרים את הבעיות.

ינון אזולאי: מותר לי גם לתת עצות.

ינון אזולאי: אני לא חכם כמוכם אבל מותר לי לתת עצות.

אמיר ירון: זה בסדר.

אמיר ירון: אנחנו באים להשמיע ולשמוע.

אמיר ירון: אני התחלתי את כל האירוע הזה בהצגת הפערים.

אמיר ירון: אנחנו יודעים איפה הפערים ממוקדים, ואנחנו בדיוק מדברים איך לסגור אותם.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להגיד שחבר הכנסת אזולאי בדרך כלל נותן הרבה מאוד עצות טובות.

אלכס קושניר: גם בקדנציה הקודמת, אמנם לא הייתי יושב-ראש, אבל הכתרתי אותו לחבר כנסת מצטיין בוועדה.

ינון אזולאי: אני מקווה לשמור על זה.

אמיר ירון: אתם רואים פה את הנושא של ההשקעות בהון פיזי ובתשתיות.

אמיר ירון: יש פה המון דברים שצריך לעשות – מתמרוץ אחר של ההשקעות.

אמיר ירון: אני מדבר על חוק עידוד ההשקעות; דיברנו על היצע הדיור אבל, כמובן, הנושא של תשתיות בתחום של התחדשות עירונית, תשתיות תחבורה – כולנו מבינים את זה.

אמיר ירון: גם אם מחר היינו מקבלים מאיזשהו מקום סכום כסף נכבד אי אפשר יהיה להתחיל את המטרו מחר.

אמיר ירון: יש פה אלמנטים תכנוניים.

אמיר ירון: זה חלק מהמחיר שלא היה פה תקציב.

אמיר ירון: תקציב הוא תכנית עבודה.

אמיר ירון: אנחנו נצטרך לעשות פה מעין התחלה של התהליכים האלה.

אמיר ירון: לכן בחלק מהדברים האלה צריך אורך רוח – גם בחינוך וגם פה.

אמיר ירון: זה לא עניינים של זבנג וגמרנו וצריך להבין את זה.

אמיר ירון: אבל אלה בדיוק הנקודות החשובות.

אמיר ירון: תשתיות תחבורה – בטווח הקצר צריך בהחלט לשקול אגרות גודש, הרחבת התחבורה הציבורית; בטווח הבינוני – נושא של מטרו, נסועה לערים.

אמיר ירון: זה מתחבר עם תשתיות דיגיטליות עם התחדשות עירונית במרכזי מטרופולין.

אמיר ירון: אנחנו יודעים שיש אגלומורציה – מעין שיפור ככל שאנשים עובדים במרכזים האלה.

אמיר ירון: מדובר גם על פוטנציאל של אנרגיות ירוקות וכמובן הדיגיטציה.

אמיר ירון: דיברתי קצת על נושאים שאני מדבר עליהם, הנושאים פיננסיים.

אמיר ירון: בנושא של איגוח אני רוצה להגיד כמה דברים: בישראל האשראי לתוצר הוא יחסית נמוך בהשוואה לשאר המדינות.

אמיר ירון: בישראל אנחנו גאים כי יש יציבות.

אמיר ירון: הראיתי לכם שהבנקים בסופו של דבר העלו פה את האשראי.

אמיר ירון: זה הגופים החוץ-בנקאיים שהורידו את האשראי.

אמיר ירון: אבל קידום חוק האיגוח יאפשר לכל הגופים, כולל חברות ריאליות - - - זה בעצם היכולת לקחת את תזרים המזומנים שלך וליצור ממנו איגרת חוב.

אמיר ירון: זה יאפשר להם יותר אשראי ולהיות פחות תלוי בגורמים אחרים.

אמיר ירון: שיפור נגישות – אנחנו יודעים שהנקודה הכי קריטית זה עסקים קטנים וזעירים שהם מאוד תלויים ובעיית האינפורמציה שם מאוד קשה.

אמיר ירון: צריך לשפר את זה.

אמיר ירון: יש היום מאגר נתוני אשראי בבנק ישראל לאזרחים.

אמיר ירון: צריך לראות איך אפשר לשפר את האינפורמציה לעסקים.

אמיר ירון: יש פה נושא של קידום בנקאות פתוחה.

אמיר ירון: אני רוצה לתת על זה ספיץ' כי יש על זה אסכולות שונות.

אמיר ירון: לעניות דעתי, זה צריך להיות לא רק בבנקאות.

אמיר ירון: מה זה אומר בנקאות פתוחה?

אמיר ירון: זה אומר שפינטק מסוים, אתה כאזרח יכול לתת לו אישור והוא ייכנס לחשבון הבנק שלך, יראה מה מצבך וייתן לך המלצה כזאת או אחרת.

אמיר ירון: זה בסדר גמור.

אמיר ירון: רק מה, חשבון הבנק שלך הוא רק חלק קטן מכל המערכת הפיננסית שלך.

אמיר ירון: אתה יכול להיות מאוד מושקע בדברים מסוימים בבנק ומושקע בדברים אחרים בגוף מוסדי או יש לך צרכים אחרים, ולכן לדעתי, בטווח הארוך אנחנו צריכים open finance ולא open banking.

אמיר ירון: אנחנו גם צריכים לתת לכולם אינפורמציה וגם להתחרות על הצרכן ולתת לו וגם לבנקים – גם לפינטקים וגם למוסדיים – את היכולת לפעול.

אמיר ירון: יש מקומות שעלולים להיווצר בהם ניגודי עניינים ושם צריך ליצור - -

ינון אזולאי: להקים מאגר?

אמיר ירון: זה לא קשור למאגר.

אמיר ירון: המאגר זה נושא אחד.

אמיר ירון: היום בנק ישראל כבר קידם חוק, והנושא הזה יצא לדרך בתחום הבנקים.

אמיר ירון: אני אומר שצריך להרחיב אותו.

אמיר ירון: שנית, יש הסוגיה מי צריך לתת מידע ומי יכול להשתתף במתן חלק מהמוצרים האלה.

אמיר ירון: אני טוען שכולם צריכים להשתתף במתן מידע, וכולם צריכים להשתתף במתן שירות – השוואת עלויות או דברים אחרים.

ינון אזולאי: אתה מדבר על מידע מסוים?

אמיר ירון: זה כל מידע.

ינון אזולאי: איזה מידע אתה רוצה?

ינון אזולאי: שגם הנכסים של האדם יהיו בפנים?

אמיר ירון: הצרכן יכול לתת את זה; לא על הביטוח אבל אם הוא מושקע במניות בפנסיה, והוא בעו"ש בבנק והחברה רואה שהוא רק בעו"ש בבנק זאת תמונה מאוד חלקית.

אמיר ירון: לכן גם ההמלצה יכולה להיות מוטעית ולא נכונה.

אמיר ירון: אני טוען שכל הגופים שנותנים יכולים גם לתת הצעות.

אמיר ירון: אני בעד לתת לכל השחקנים האלה להיות במגרש, ואם יש פה חשש לניגוד עניינים נמצא את המכניזם לפתור את זה.

אמיר ירון: זה הבדלי גישה בין חלק מהגורמים בשטח.

אמיר ירון: אני מתקדם.

אמיר ירון: יש פה המון המלצות.

אמיר ירון: זה מתקשר למערך התשלומים.

אמיר ירון: באופן כללי אני אגיד שיש כאן קצת ספגטי.

אמיר ירון: אתם יודעים שהעולמות הפיננסיים משתנים, מתחברים עם טכנולוגיה.

אמיר ירון: הרובריקות שהיו פעם הן לא בהכרח הרובריקות שבהן אנחנו מתקדמים.

אמיר ירון: אני גאה להגיד שמאז שנכנסתי לתפקיד זיהיתי את הפערים בעולם התשלומים.

אמיר ירון: דברים שהיו אמורים לקחת הרבה זמן התקדמו.

אמיר ירון: לדוגמה זה שאת יכולה לעבור ולעשות ככה במסוף זה בגלל שהכנסנו את מתכון EMV שהביא את Apple pay, גם Google pay אמור להיכנס.

אמיר ירון: אנחנו סוגרים פערים.

אמיר ירון: אבל הרובריקות הקלסיות לא קיימות ועדיין נושא של נותני שירותי תשלומים חשוב, לעניות דעתי, שהוא יישאר ברשות שוק ההון.

אמיר ירון: אנחנו לא רואים את זה ברשות ניירות הערך כפי שזה מיועד כרגע, לפחות לא במקומות אחרים.

ינון אזולאי: על זה צריך לעשות דיון גדול.

אמיר ירון: זה דיון רחב אבל זה בוודאי יגיע אליכם במסגרת חוק ההסדרים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לפני שאנחנו עוברים לשקף הבא אני רוצה לשאול אותך לגבי יצירת שווקים חדשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בשנה האחרונה נפתח שוק חדש בהסכמי אברהם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לשאול איזה מסמך אסטרטגי הכנתם עבור הנושא הזה בפתיחת שווקים חדשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נכון שאנחנו תופסים בישראל את האמירויות כמי שאנחנו רוצים שהם ישקיעו בנו, אבל מדינות המפרץ ובמיוחד איחוד האמירויות זה שער להשקעות במיוחד בעולם השלישי, באפריקה ובעוד מקומות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני אשמח לשמוע איזה כיווני פעולה אתם לוקחים בחשבון כך שהשקעות ישראליות יושקעו דרך האמירויות לעולם השלישי; ולא עסקאות מפוקפקות, אלא דווקא פינטק ואגילטק ודברים שעושים טוב לעולם.

אמיר ירון: המפקח על הבנקים היה הראשון בטיסות המשלחת ונוצרה מערכת של הבנות במערכת הבנקאות.

אמיר ירון: כמו שאת אומרת אנחנו לא אומרים למי להשקיע ואיפה, אבל ככל שיש השקעות והעברות בין מוסדות פיננסיים הם ייעשו בצורה שאין חששות לכספים לא נכונים.

אמיר ירון: פה נוצרו קשרים בין הבנקים, ואנחנו התחלנו למסד שהמערך הזה יפעל בצורה הכי טובה מצד אחד, וימשיך להגן על האכיפה במסגרת כל החוקים של הלבנת הון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה.

אמיר ירון: אני אגיד רק עוד דבר אחד.

אמיר ירון: יש פה המון נושאים על שימוש בטכנולוגיה מתקדמת.

אמיר ירון: ברור שהנושא של דיגיטציה הוא מאוד חשוב בסקטור הציבורי.

אמיר ירון: בתור מי שהיה מעורב בהמון תכניות בזמן הקורונה, בסך הכול הסיוע נתן את מה שהוא צריך.

אמיר ירון: היו דברים שפחות אהבתי ואמרתי אותם בזמנו, אבל היו גם הרבה דברים שלא יכולנו לעשות כי נתונים לא היו מסונכרנים: הלמ"ס לא היה מחובר לרשות המסים ולביטוח הלאומי וכל מיני חיתוכים לא היו בזמן אמת, ולכן אי אפשר היה לדייק את זה כמו שצריך.

אמיר ירון: יש המון שירותים שקשה לקדם בגלל ההטמעה של השימוש בטכנולוגיה.

אמיר ירון: את זה חייבים לקדם, זה ישרת אותנו בשעת רגיעה ובוודאי במשברים עתידיים.

אמיר ירון: הנושא של רגולציה – חסמי ייבוא – כל הקידום של הקלות רגולטוריות הוא מאוד חשוב.

אמיר ירון: פה צריכים אפילו לחשוב על דרכים חכמות שמתמרצות משרדים שיוצרים הקלות רגולטוריות, ואפילו לעזור להם בתקציב, כלומר לתת להם את התמריץ הנכון.

אמיר ירון: זה לא צריך לבוא רק בשיטת המקל, אפשר גם בשיטת הגזר – לפעמים זה עובד טוב יותר.

אמיר ירון: יש פה הרבה דברים שיורדים לרזולוציה מאוד ספציפית.

אמיר ירון: בדקות שנשארו לי אני רוצה להגיע ל"מאני טיים".

אמיר ירון: מה יש לנו פה?

אמיר ירון: אני רוצה לומר מה היה קורה אם לא היינו עושים את ההשקעות האלה.

אמיר ירון: אתם צריכים להבין שכל מה שכתוב פה בדוח זאת השקעה שאנחנו מדברים על כ-3% תוצר – 45 מיליארד כל שנה בעשר השנים הבאות.

אמיר ירון: זה הרבה כסף.

אמיר ירון: אבל לפני שניגע בזה ניגע בגירעון המבני: מה קורה אם אנחנו לא עושים כלום וממשיכים בתוואי הזה של הגירעון.

אמיר ירון: זאת העקומה הכחולה שאתם רואים – הגירעון ימשיך לעלות קצת.

אמיר ירון: דרך אגב, מה זה גירעון מבני?

אמיר ירון: שתהיה לנו אותה שפה.

אמיר ירון: כולנו יודעים שגירעון זה משהו חשבונאי.

אמיר ירון: הגירעון המבני זה אותם טייסים אוטומטיים – ההוצאות שהן כבר בפנים לעומת ההכנסות שיש שאינן תלויות במחזור עסקים או בכל מיני דברים זמניים.

ינון אזולאי: אתה מעלה אותו כל שנה גם בטייס אוטומטי?

אמיר ירון: אנחנו מסתכלים מה יש בילד-אין בהחלטות של הממשלה וכיוצא בזה.

ינון אזולאי: מבחינת הגידול הטבעי באוכלוסייה – גם זה?

אמיר ירון: זה בפנים.

אמיר ירון: אז אתם רואים מה קורה ליחס חוב-תוצר.

אמיר ירון: הקו הכחול מוטה כלפי מעלה, הוא מתבדר, וזה לא תהליך שאנחנו רוצים להיות בו.

אמיר ירון: אנחנו צריכים להיות לפחות על הקו הכתום, כלומר לייצב את היחס חוב-תוצר.

אמיר ירון: פה הוא מתייצב סביב 77%.

אמיר ירון: כדי לעשות את זה אנחנו צריכים לרדת מגירעון מבני של 4% לגירעון מבני של 2.5%.

אמיר ירון: זה מנטלית הדבר הראשון שצריך לעשות בחשיבה.

ינון אזולאי: תוך כמה זמן אתה חושב שאפשר להגיע לזה?

אמיר ירון: הקו המקווקו שאתם רואים בשקף אומר שאם הצלחנו לייצב אותו על 77% תוצר והורדנו את הגירעון ל-2.5% נשקיע את 3% אחוזי התוצר האלה, כל הדברים הטובים שדיברנו עליהם.

אמיר ירון: מה הם יביאו?

אמיר ירון: בצד ימין למעלה אתם רואים באדום – הגידול בתוצר יהיה 17%.

אמיר ירון: זאת תשואה מאוד ענקית על תוצר לאורך השנים.

אמיר ירון: זה אם לא עושים כלום, אם מממנים את כל הדבר הזה על-ידי חוב.

אמיר ירון: זה הקו האדום שאתם רואים.

אלכס קושניר: לא הבנתי.

אלכס קושניר: אם אנחנו מממשים את התכנית של בנק ישראל באמצעות מימון על-ידי חוב - -

אמיר ירון: קודם כול ייצבת את הגירעון המבני ב-2.5% ועכשיו אתה משקיע 3% האלה וצומח לעומת הבנץ'-מארק שזה הקו המקווקו בעוד 17%, שזה המון.

אמיר ירון: הקו האדום מייצג תהליך שבו אתה מממן את כל 3% בחוב.

אמיר ירון: אבל אתם רואים מה קורה באמצע הטבלה – אנחנו טסים כלפי מעלה ביחס חוב-תוצר, ותשלומי הריבית עולים.

אמיר ירון: אתם גם רואים מה קורה לגירעון.

אמיר ירון: שוב, אפשר להציג את הגירעון בלי תשלומי הריבית – שזה עוד מונח כלכלי – גירעון ראשוני זה גירעון בלי ריבית והגירעון הכללי זה עם הריבית.

אמיר ירון: הגירעון הכללי זה החיבור של צד שמאל למעלה וצד שמאל למטה.

אמיר ירון: אז אתם רואים שהגירעון עולה ויחס חוב-תוצר עולה.

אמיר ירון: זה פשוט לא מסלול בר-קיימא.

אמיר ירון: זה המסר.

אמיר ירון: מה שיש לכם שם זה שתי דוגמאות של מימון ההשקעות האלה – שליש על-ידי העלאת מיסים, שליש על-ידי - -

ינון אזולאי: העלאת מיסים, אבל לא עכשיו.

אמיר ירון: תכף אני אגיע לזה.

ינון אזולאי: מ-2023.

אמיר ירון: בדיוק.

אמיר ירון: תכף אני אגיע לרזולוציה הזאת.

אמיר ירון: כך ששליש על-ידי מיסים, שליש על ידי חוב.

אמיר ירון: זאת אומרת אנחנו עדיין נעלה קצת עם החוב – זה הקו הצהוב שאתם רואים שם שמתייצב בסביבות ה-80.

אמיר ירון: הזכרתי את אמנת מסטריכט שדיברה על 60.

אמיר ירון: אחד מחברי הכנסת שאל עד לאן אנחנו יכולים לעלות – אז, הנה, פה אנחנו מייצבים את זה בתוך התכנית עם ההשקעות סביב 80%.

אמיר ירון: אבל המסר הוא שאי אפשר לעשות את זה.

אמיר ירון: זה המסר החשוב רק על-ידי הסתמכות של הגירעון.

אמיר ירון: אבל יבואו אנשים שיגידו – לא, ישראל היא מדינת הייטק והיא תצמח הרבה יותר טוב מההנחות של בנק ישראל – פה בצד שמאל אני מראה לכם עולם שבו הצמיחה היא הרבה יותר גדולה מהמודל הבסיסי שלנו, זה מעין חוסן של כל הדבר הזה, ועדיין גם אם אנחנו צומחים בצורה יותר גבוהה אי אפשר לממן את זה רק על-ידי העלאת החוב.

אמיר ירון: זה המסר שאני רוצה להעביר פה.

אמיר ירון: שאלתם אותי על SNP – הנה, זה מהמסמך, זה באנגלית.

אלכס קושניר: בין התרחישים של אופציית המימון אין אופציה של מימון באמצעות הון פרטי של חלק מהשקעות בתשתיות.

אמיר ירון: חלק מהמטרו יהיה מלווה בדברים נוספים.

אמיר ירון: זה יכול להיות PPP ו-BOT וכל מיני דברים.

אמיר ירון: אבל בסופו של דבר ההשקעות סביב 3% זה השקעות של הממשלה.

אמיר ירון: סביב זה יהיה עוד גידול.

אמיר ירון: חלק מהצמיחה שרואים פה, מ-17%, נובעת מההשפעה של ההשקעה הממשלתית על כל הדברים שדיברנו עליהם שתמונף לתוך צמיחה יותר גדולה.

אמיר ירון: אז, חבר הכנסת אזולאי, הנה התפריט הסופי: קודם כול המשק מתאושש.

אמיר ירון: בנק ישראל ואני – כולנו מבינים שהמשק מתאושש בצורה נאה אבל יש סגמנטים שצריך כל הזמן לשים עליהם עין ולטפל בהם.

אמיר ירון: אנחנו יודעים שיש אפילו מגזרים שבעקבות הזן החדש, אם חשבנו שהתיירות תיפתח אוטוטו, אז, בוודאי, זה יכול לקחת עוד יותר זמן.

אמיר ירון: אבל סך הכול המשק הישראלי מתאושש כרגע יפה ממשבר הקורונה.

אמיר ירון: אבל כדי לשמור על ההתכנסות של הצמיחה ערב המשבר רצוי לא להעלות את המיסים ב-2021 ו-2022, אבל מאידך לא להגדיל את הגירעון המבני מעבר ל-4% האלה.

אמיר ירון: זה המסר הראשון.

אמיר ירון: המסר השני הוא שאותן בעיות יסוד שהיו פה שאפיינו את המשק קיימות, חלקן התעצמו, בחלקן יש קצת לימונדה מהדיגיטציה שאנחנו יכולים למנף אותה בצורה טובה יותר לטובת קידום פריון העבודה.

אמיר ירון: יש לכם כל הדברים שאמרנו: פיתוח ההון האנושי, השקעות בהון פיזי, מערכות פיננסיות, שיפור הסקטור הציבורי.

אמיר ירון: כדי לעשות את זה צריך להשקיע, ואנחנו בעד ההשקעה הזאת.

אמיר ירון: יש לה תשואה יפה, היא תאיץ את המשק עם הרפורמות.

אמיר ירון: אבל צריך לעשות את זה תוך שמירה על אחריות פיסקלית.

אמיר ירון: בתקציב 2023 אי אפשר יהיה להתעלם מהעובדה שנצטרך גם לטפל בגירעון המבני הזה – לא להגדיל אותו אלא להקטין אותו – ומצד שני לממן גם חלק מאותן השקעות.

אמיר ירון: אתה לא מיד תוציא את כל הסכום על המטרו כי כרגע הרבה מהסכום שלו יהיה רק בשלבים תכנוניים.

אמיר ירון: אני אעצור פה, ברשותכם.

ינון אזולאי: תודה רבה על ההרצאה שמועילה לנו ונשמע את זה שוב ושוב, זה עוזר לנו.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת מספר דברים: ברור שיש מצוקת דיור.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבארצות-הברית לא קונים דירות אלא יותר שוכרים דירות, וגם המחירים יותר נמוכים.

ינון אזולאי: עשיתם פעם מחקר אם אולי לא כדאי לקנות דירות אלא שהממשלה תשקיע יותר בדיור הקיים או שתיתן תמריצים לאלה שמחזיקים שתיים או שלוש דירות ואז להוריד בהן את השכירות?

נורית פלתר איתן: תמרוץ לשכירות?

ינון אזולאי: כן, תמרוץ לשכירות מאשר בטווח ארוך לשכור דירה בפחות כסף מאשר לשלם את המשכנתה, כמו שקורה היום בארצות-הברית פחות או יותר.

ינון אזולאי: שנית, לגבי אגרות חוב שקניתם – מה המגמה שלכם בשנתיים הקרובות – למכור את מה שקניתם?

ינון אזולאי: לקנות עוד?

ינון אזולאי: אמרת שקניתם פה בסך הכול ב-80 מיליארד, כמה לעומת כל שנה אתם קונים לפני הקורונה?

ינון אזולאי: ודבר נוסף, מה עמדת האוצר בנוגע להעלאת המיסים?

ינון אזולאי: אתם אומרים שאתם ממליצים כרגע לתת לשוק לזרום, והעלאת מיסים רק ב-2023.

ינון אזולאי: אנחנו לא יודעים גם כמה תהיה העלאת המיסים כי אני מאמין שתצטרך גם להסתכל מה יקרה עד אז ולהחליט באיזה תחומים להעלות את המיסים.

ינון אזולאי: השאלה היא מה מדיניות האוצר כרגע: האם להעלות את המיסים או לא?

ינון אזולאי: ודבר אחרון – לגבי המשכנתאות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש אפשרות של מחזור משכנתאות.

ינון אזולאי: אני יודע שעשיתם משהו שגם יהיה אפשר למחזר את המשכנתאות אבל אנחנו יודעים שזה לא מתאים לכל הריביות שקיימות בשוק.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש בעיה להגיע לסניפים היום – מה עשיתם בנושא הזה?

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: שאלת שאלות לעוד הרצאה.

ינון אזולאי: אם אין הזמן אין לי בעיה שיחזירו לי תשובות בכתב בעניין הזה.

אמיר ירון: בסדר.

אמיר ירון: רק בעניין המיסוי בשנת 2021 ו-2022, לדעתי, יש הסכמה רחבה.

אמיר ירון: יכול להיות שיהיו התאמות פה ושם.

אמיר ירון: אם יצליחו לשים אגרת גודש טכנולוגית יכול להיות שזה יהיה טוב, אבל בגדול אני מאמין שיש תובנה כזאת.

אמיר ירון: לגבי 2023 ואילך – צריך אולי יותר לחדד דברים.

אמיר ירון: אני נותן לכם את הראייה שלנו.

אמיר ירון: בסוף זה תעדוף של הממשלה.

אמיר ירון: תשקיע פחות – תצטרך לממן פחות.

אמיר ירון: אבל תהיה פחות צמיחה.

אמיר ירון: צריך לזכור שאנחנו נותנים תרחישים, סביבת המלצות ובסוף הממשלה היא שקובעת את התעדופים ואת סדרי הגודל.

אמיר ירון: לכן גם הדברים האלה ישתנו.

אמיר ירון: אבל כולנו מבינים, וגם השר התבטא, על החשיבות של האחריות הפיסקלית.

אמיר ירון: איך זה מגיע ב-2023 אנחנו נצטרך לחדד.

אמיר ירון: אז בסך הכול יש פה ראייה די דומה.

ינון אזולאי: על שאר הדברים אני אשמח שיענו אחר כך.

ינון אזולאי: זה בסדר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה לך, כבוד הנגיד, על הסקירה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו נצטרך להתעמק עוד ועוד בנושא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: רק הבטחתם לי את הנושא של ייצוג הולם של ערבים וחרדים בפקידות הבכירה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מתעקשת על הפקידות הבכירה - -

ינון אזולאי: גם אם יש - - - ופקידות בכירה פחות - - -

אלכס קושניר: פשוט תעבירו את זה לוועדה.

ינון אזולאי: בקורונה היו לכם עובדים שיצאו לחל"ת?

אמיר ירון: בטח.

ינון אזולאי: וחזרו?

ינון אזולאי: כי אנחנו יודעים שהמגמה של הבנקים היא לסגור סניפים.

ינון אזולאי: השאלה היא כמה עובדים הולכים הביתה מהבנקים?

ינון אזולאי: כי אני חייב להגיד שבעמלות אנחנו לא מרגישים שעובדים הולכים הביתה, אנחנו רק מרגישים שאנחנו ממשיכים לשלם את זה.

אלכס קושניר: זה כדי לממן את הגירעון המובנה.

אמיר ירון: אתה מדבר על בנקים בסקטור הפרטי לעומת בנק ישראל.

ינון אזולאי: אבל בנק ישראל הוא המפקח הגדול.

אמיר ירון: צריך לעשות את ההבחנה כשאתה שואל על העובדים שלנו.

ינון אזולאי: לא העובדים שלכם.

ינון אזולאי: אני גם מאמין שהם עבדו יותר קשה בשנה הזאת.

אמיר ירון: הם עבדו קשה - -

ינון אזולאי: באוצר תמיד אמרו לי שהם לא קיבלו את ההוראות.

אמיר ירון: שוב, אני עומד ואומר פה: אני די גאה בכל הצעדים שעשינו, כולל בכל שלושת הכובעים שראיתם פה – מוניטרי, בנקאות ובטח הייעוץ הכלכלי לממשלה.

אמיר ירון: אני אסיים במשפט הזה.

אמיר ירון: תודה.

ינון אזולאי: לא הביאו לנו את הנתונים.

אמיר ירון: אני אתן לה את זה, יש לי את זה פה.

ינון אזולאי: אם יש לכם רק בגדול להגיד, מה שיעור הערבים והחרדים.

נורית פלתר איתן: יש כ-900 עובדים בבנק, מתוכם 11 עובדים ערבים, 30 עובדים חרדים - -

ינון אזולאי: את מדברת באחוזים, נכון?

נורית פלתר איתן: לא, לא.

אמיר ירון: לא.

ינון אזולאי: אה, לא?

ינון אזולאי: מה את אומרת.

נורית פלתר איתן: הלוואי.

נורית פלתר איתן: המנכ"לית בונה כעת תכנית להעצמה משמעותית בשנתיים האחרונות של הגיוון בבנק.

נורית פלתר איתן: באחוזי הניהול – אני יודעת את המספרים, אבל אני רוצה לדייק אז נעביר לך

ינון אזולאי: עכשיו את מבינה מי נותן לכם עצות?

ינון אזולאי: לפחות שיהיה חרדי אחד שייתן לכם עצות טובות.

אלכס קושניר: עובדים לא נותנים עצות; עובדים עובדים.

אלכס קושניר: אתה רק נותן עצות.

ינון אזולאי: זה לא נכון.

ינון אזולאי: עובד טוב גם נותן עצות וכמובן גם מקבל הוראות.

אלכס קושניר: אדוני הנגיד, תודה רבה.

אמיר ירון: תודה לכם.

אלכס קושניר: היה מעניין.

אלכס קושניר: כמובן, קראנו בתקשורת על התכנית שלך אבל עדיין היו פה כמה דברים שהפתיעו.

אלכס קושניר: אני חייב לומר שלפי התחושה שלי, בסדרת דיונים האלה שהם הכנה לתקציב המדינה, אני חושב שאנחנו פוגשים פה כלכלה שלמרות שהיא עברה את משבר הקורונה בצורה יחסית טובה, מבחינה פיסקלית אנחנו נמצאים עדיין בגירעון מובנה כתוצאה מפעולות לא נכונות של הממשלה.

אלכס קושניר: אני מדבר על הממשלה של הכנסת ה-20 שהביאה אותנו לגירעון מובנה גבוה מאוד; מצד שני אנחנו רואים שהתוצר לא ירד יותר מדי אבל כשצוללים פנימה רואים שיש ענפים שקרסו ממש, ובזכות ההייטק התאוששו.

אלכס קושניר: אתה נתת דוגמה של בריכה, אז אני אתן דוגמה אחרת: בבית חולים החום הממוצע של החולים הוא 36.6 אבל חצי מהחולים מתו.

אלכס קושניר: אז, לדעתי, פה אנחנו נמצאים.

אלכס קושניר: יש פה כלכלה קוטבית אי שוויונית; יש פה מחסומים מאוד גדולים למוביליות חברתית.

אלכס קושניר: דיברת על נושא ההשכלה והחינוך שהם מאוד חשובים, ולכן יש לנו אתגר מאוד גדול להעביר את התקציב בצורה אחראית – מצד אחד לא להעלות את הגירעון המובנה, ומצד שני למצוא מקורות לכל אותם דברים שצריך לבצע.

אלכס קושניר: ברור שזה ייקח זמן, ברור שלא יהיו פה ניסים ונפלאות.

אלכס קושניר: אבל האתגר הזה בהחלט עומד לפנינו.

אלכס קושניר: יש לנו כלכלה חזקה על הנייר אבל אזרחים עניים בפועל, ואנחנו חייבים לאזן את המשוואה הזאת.

ינון אזולאי: אתה אומר שבשנה הקרובה ובממשלה הנוכחית כולם הולכים להיות עשירים.

ינון אזולאי: תשמע – בשורה.

אלכס קושניר: זה לא מה שאמרתי.

אלכס קושניר: אמרתי שצריך לאזן.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: תענה "אמן".

ינון אזולאי: אני עונה "אמן".

ינון אזולאי: אם נצליח להגיע למצב הזה – שאפו.

אלכס קושניר: הלוואי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל גם צריך להיות ריאליים.

אלכס קושניר: בגלל זה אמרתי – לא קסמים ולא נפלאות, רק עבודה קשה ואופוזיציה אחראית שתעזור לנו כאן להעביר את התקציב.

ינון אזולאי: אני מבטיח לך אופוזיציה חזקה ואחראית.

אלכס קושניר: אחראית כמו שאנחנו היינו.

ינון אזולאי: אל תתחיל עם זה.

אלכס קושניר: סליחה?

אלכס קושניר: לא הצבעתי איתך פה יחד?

ינון אזולאי: נצביע על אותם דברים.

ינון אזולאי: אל תדאג.

אלכס קושניר: זה מה שאני צריך, לא יותר מזה.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.