הוועדה המסדרת, כנסת 24, פרוטוקול מספר 11, 2021-06-21 09:30

עידית סילמן: בוקר טוב, היום יום שני, י"א בתמוז תשפ"א – 21 ביוני 2021.

עידית סילמן: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעות חוק הבאות, לפני הקריאה הראשונה: הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 5) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן – הארכת תוקף), התשפ"א-2021, שאותה ינמק נציג משרד המשפטים, עו"ד יעקב פרידברג, מתאם משפטי מקצועי של השר, בבקשה.

יעקב פרידברג: הצעת החוק מבקשת להאריך את הוראת השעה לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

יעקב פרידברג: החוק מחייב הקמה של רשימות נאמנים.

יעקב פרידברג: הארכה נדרשת בין היתר בגלל תקופת הבחירות הנמשכת ובגלל שעוד לא גובשו הרשימות.

יעקב פרידברג: ההוראה שמאפשרת להמשיך את המדיניות של מינוי נאמנים לפי החוק הקיים פוקעת ב-6 ביולי.

יעקב פרידברג: יש צורך בהארכה של הוראת השעה, על מנת שאפשר יהיה להשלים את הקמת הוועדות הציבוריות שיגבשו את הרשימות האלו.

יעקב פרידברג: כרגע לא ניתן ליישם את החוק כלשונו, לכן נדרשת הארכה של הוראת השעה.

יעקב מרגי: מה הבהילות?

שמחה רוטמן: את הבהילות אני מבין, זה פג תוקף ב-6 ביולי, אבל הכנת רשימת המפרקים, בעלי התפקידים וכדומה לא נזקקת לתקציב מדינה, לא נזקקת לפעולה ממשלתית כלשהי, לא זקוקה לשר או לחבר כנסת שיעשה את זה.

שמחה רוטמן: למה כל הזמן הזה לא הוקמו הרשימות האלו?

שמחה רוטמן: הבחירות זה לא מה שעיכב אתכם.

יעקב פרידברג: מה שהיה חסר זה תקנות.

יעקב פרידברג: התקנות שנדרשות על מנת שאפשר יהיה לקיים את החוק החדש עודכנו רק בינואר 2021, והיו גם עיכובים שונים בהקמת הוועדות הציבוריות.

יעקב פרידברג: שם אנחנו נמצאים כעת.

שמחה רוטמן: התקנות כבר עברו, קיבלו תוקף בוועדת חוקה?

יעקב פרידברג: התקנות בתוקף.

יעקב פרידברג: נדרש עוד מינוי אחד על מנת להשלים את כלל המינויים הנדרשים.

שמחה רוטמן: לכמה זמן אתה מבקשים ארכה?

יעקב פרידברג: אנחנו מבקשים ארכה עד 1 בינואר.

שמחה רוטמן: עד 1 בינואר 2022?

יעקב פרידברג: כן.

שמחה רוטמן: האם זה מספיק זמן?

שמחה רוטמן: אני חושב ששישה חודשים להקמת ועדות, גם אם אתה אומר שיש עוד מרכיב אחד שחסר בוועדה שבוחרת את הוועדות, זה מעט מידי מבחינת קצב עבודה ממשלתי.

שמחה רוטמן: יכול להיות שבמקום לבקש הארכה של חצי שנה, כדאי לבקש הארכה של שנה.

יעקב פרידברג: העבודה של הוועדות הציבוריות צפויה להתחיל ממש בקרוב, לכן לא נידרש יותר זמן ממה שהתבקש.

עידית סילמן: הדיון המהותי ייעשה בוועדה שתדון בחקיקה.

עידית סילמן: כעת אנחנו דנים רק בדחיפות.

מאיר פרוש: כמה נאמנים אתם צריכים במלאי?

מאיר פרוש: כמה אספתם?

מאיר פרוש: כמה יש?

מאיר פרוש: כמה אתם רוצים להוסיף?

צבי האוזר: זה בתקנות.

צבי האוזר: אנחנו לא מאשרים עכשיו את התקנות.

עידית סילמן: הדיון המהותי על התקנות ייעשה בוועדה שתדון בחקיקה.

עידית סילמן: כרגע אנחנו מדברים רק על הדחיפות להעביר את זה לוועדה.

מאיר פרוש: מי ממנה את אותם נאמנים?

מאיר פרוש: מה צריך אותו אחד כדי להיות נאמן?

מאיר פרוש: האם אפשר לדעת מי הייתה בשלוש השנים האחרונות קבוצת הנאמנים שהממשלה השתמשה בה?

מיכאל מלכיאלי: כמה מזרחים וכמה אשכנזים יש שם?

שלמה קרעי: וכמה ערבים.

עידית סילמן: ממש לא מכובד.

מיכאל מלכיאלי: מה לא מכובד?

מיכאל מלכיאלי: הממשלה כולה אשכנזית, לכן אנחנו רוצים לדעת כמה מהנאמנים הם מזרחים.

מאיר פרוש: חבר הכנסת מלכיאלי, אתה משבש את השאלה שלי.

מאיר פרוש: אני איתך היום בקבוצה אחת, אז למה אתה שואל על אשכנזים וספרדים?

מאיר פרוש: אני מבקש לדעת מי היו הנאמנים ברשימה בשלוש השנים האחרונות.

מיכאל מלכיאלי: לפני שאנחנו הולכים לתמוך בהצעת החוק הזאת, אני רוצה שכולנו, קואליציה ואופוזיציה, נקבל תשובה ממשרד המשפטים בנוגע לקריטריונים לפיהם ממנים את אותם נאמנים.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה לדעת כמה נשים יש שם, כמה ערבים יש שם, כמה מזרחים יש שם, כמה אתיופים, כמה עולי ברית המועצות.

אופיר כץ: תוסיף גם תושבי פריפריה.

מיכאל מלכיאלי: לא יכול להיות שנבוא לכאן ונצביע אוטומטית.

צבי האוזר: חבר הכנסת מלכיאלי, אתה יודע על מה אתה מצביע?

מיכאל מלכיאלי: כן.

עידית סילמן: חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי, השאלות שלך הן טובות, הן שאלות של מהות, הן שאלות של תוכן ועומק, אבל השאלות האלו, אם היית שם לב לנושאים לדיון שעל סדר יומה של הוועדה הנוכחית, יידונו בוועדה שאליה החקיקה תלך.

מיכאל מלכיאלי: על מה אנחנו מצביעים עכשיו?

עידית סילמן: אנחנו מדברים כרגע רק על הדחיפות.

שמחה רוטמן: לאיזו ועדה זה יועבר?

עידית סילמן: הוועדה שזה צריך לעבור אליה זו ועדת חוקה.

צבי האוזר: חבר הכנסת מלכיאלי, הממשלה שכיהנה בנובמבר 2018 פרסמה להערות הציבור תקנות שמסדירות את כל הנושא של מינוי נאמנים בהליכי חדלות פירעון, הן של יחידים והן של תאגידים.

עשינו רפורמות בוועדת חוקה בנושא של מי נקרא נאמן ומי יכול להיכנס לרשימה.

חבר הכנסת אוסאמה סעדי היה שותף איתי בהעברת החוק הזה.

גברתי היושבת-ראש, את יודעת למה זה מגיע עכשיו לדחייה?

בגלל שגם הממשלה שהייתה וגם הממשלה הזאת לא מצליחות לכנס את הוועדות שאמורות לבחור את הנאמנים.

צבי האוזר: היא עוד לא השלימה.

למה לא השלימה?

כי זה לא מעניין אותה.

למה לדחות?

עידית סילמן: הדיון המהותי ייעשה בוועדה שאליה זה יגיע.

לא.

שלמה קרעי: אני חושב שהזמן שמאריכים הוא לא מספיק.

שלמה קרעי: אם במשך חצי שנה לא הצליחו להקים שתי ועדות, נראה לך שבעוד חצי שנה יקימו את הוועדות ויבחרו את הרשימה?

צבי האוזר: אנחנו עוסקים בחוק שחוקק במרץ 2018.

צבי האוזר: הכנסת ראתה לנכון להסדיר מחדש את שאלת מינוי נאמנים במצב של חדלות פירעון, הן של יחידים והן של תאגידים.

צבי האוזר: ההסדר הקונקרטי של המינוי אמור היה לעבור בתקנות.

צבי האוזר: ניתן זמן לחוקק את התקנות ממרץ 2018 עד ספטמבר 2019, מועד כניסת החוק לתוקף.

צבי האוזר: חשבו שתספיק שנה וחצי כדי להסדיר את אותן תקנות שיאפשרו לבחור ועדות, כדי שהוועדות הן אלו שיבחרו את אותה רשימה שממנה בית המשפט יבחר בפרוצדורה יחד עם הכונס את אותם נאמנים.

צבי האוזר: אנחנו רואים פה דוגמה חיה לקיפאון בשל המשבר הפוליטי.

צבי האוזר: אנחנו רואים פה דוגמה לכך שמדינה שלמה שילמה מחיר.

צבי האוזר: במרץ 2018 פורסמו התקנות להערות הציבור, אבל עד עכשיו, ואנחנו היום ביוני 2021, מדינת ישראל לא זכתה להשלים את הפרוצדורה.

צבי האוזר: מכיוון שהיא לא זכתה להשלים את הפרוצדורה, אנחנו עכשיו נדרשים להאריך את התוקף של הוראת השעה.

צבי האוזר: כדי שיתאפשר לעם שאתם מייצגים, לציבור שאתם מייצגים, לנהל את ענייניו הכלכליים כך שבמקרים של חדלות פירעון בית המשפט יוכל למנות נאמן, אנחנו עכשיו נדרשים להאריך את התוקף של הוראת השעה.

שלמה קרעי: האם אתה אומר שהשר גנץ כשל בתפקידו כשר המשפטים?

שלמה קרעי: שנה שלמה הוא היה שר המשפטים.

שלמה קרעי: הייתה ממשלת מעבר.

צבי האוזר: תמנה את שרי המשפטים ממרץ 2018.

אבי מעוז: אני רוצה להקריא את הטיעון האחרון שמופיע בפנינו וממנו אנחנו לומדים על הבקשה של הקואליציה להאריך את תוקף הוראת השעה: "בהמשך להארכת תקופת הוראת השעה, שנועדה כאמור לאפשר את השלמת התקנת התקנות ואת גיבוש רשימות הנאמנים בהתאם למנגנון שיותווה בהן, בסוף שנת 2020 התקיימו דיונים בוועדת החוקה בעניין, וביום.

אבי מעוז: ..

אבי מעוז: פורסמו ברשומות תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

אבי מעוז: במקביל לאישור התקנות נעשו מאמצים למנות את שתי הוועדות הציבוריות שתפקידן לגבש את רשימות הנאמנים, ואולם עד עתה טרם הושלם מינוי הוועדות.

אבי מעוז: .." למה טרם הושלם מינוי הוועדות?

אבי מעוז: מה הקריטריונים במינוי הוועדות?

אבי מעוז: האם עניינים פוליטיים - -?

עידית סילמן: זה לא לנציג משרד המשפטים.

אלו ועדות מקצועיות.

אבי מעוז: אני מבקש לדעת איך ממנים את שתי הוועדות האלו, מה הקריטריונים, האם שיקולים פוליטיים עומדים ביסוד הקמתן.

אבי מעוז: ואני ממשיך להקריא: "...

אבי מעוז: עד עתה טרם הושלם מינוי הוועדות, בין השאר בשל הבחירות לכנסת ה-24 והקושי המעשי בהשלמת המהלך בתקופה זו.

אבי מעוז: מכיוון שהליך גיבוש רשימות הנאמנים כפי שהותווה בתקנות הוא הליך מורכב, כך שגם אם מינוי הוועדות יושלם לפני תום תקופת הוראת השעה יידרשו כמה חודשים נוספים להשלמת גיבוש הרשימות, מוצע להאריך את הוראת השעה עד סוף שנת 2021".

אבי מעוז: מה הנזק אם לא נאריך את הוראת השעה?

אבי מעוז: האם הוא נזק כלכלי?

אבי מעוז: האם הוא נזק משפטי?

אבי מעוז: כמה אנשים ייפגעו אם לא נאריך את תוקפה של הוראת השעה?

אבי מעוז: האם נצטרך לחוקק את החוק מחדש?

אחמד טיבי: החוק הזה של חדלות פירעון הוא חוק שיזם חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואני.

אחמד טיבי: הוא אחר כך מוזג עם ההצעה הממשלתית ונדון בוועדת חוקה בראשות חבר הכנסת יעקב אשר.

אחמד טיבי: אני מודיע שאנחנו נתמוך בבקשה לפטור מחובת הנחה.

איתן גינזבורג: יישר כוח.

עידית סילמן: עורך הדין יעקב פרידברג, אני מבקשת שתגיד את הדברים שלך לעניין הפטור.

יעקב פרידברג: כמו שפתחתי ואמרתי, הפטור נועד לאפשר השלמה של חקיקה בשלוש קריאות עד פקיעת הוראת השעה ב-6 ביולי.

יעקב פרידברג: הרשימות הקיימות שלפיהן פועלים היום בבתי המשפט הן משנת 2017 והן מכוח מכרז.

יעקב פרידברג: התקנות החדשות שחבר הכנסת האוזר הזכיר קודם קבעו כללים הרבה יותר מפורטים.

יעקב פרידברג: הכללים טובים בהרבה מהמצב הקיים, כי הם מאפשרים מינוי נאמנים בצורה הרבה יותר מהימנה ונכונה.

יעקב פרידברג: אנחנו מודעים לחלוטין לצורך להשלים - -

מתי זה עבר בוועדה?

צבי האוזר: התקנות אושרו ב-4 בינואר.

יעקב פרידברג: שתי הוועדות הציבוריות הן ועדות מקצועיות לחלוטין, אין להן שום שיקול פוליטי.

למה הן לא התכנסו?

שמחה רוטמן: עדיין לא שמענו למה מינואר עד היום לא מונו הוועדות, מה הייתה המניעה, והאם הארכה בחצי שנה רלוונטית, מספיקה.

שמחה רוטמן: נציג משרד המשפטים אמר שהמניעה היא לא פוליטית.

שמחה רוטמן: אם הליך המינוי הוא לא פוליטי, למה חצי שנה חלפה מאז אישור התקנות בלי שהליך המינוי הסתיים?

שמחה רוטמן: במרץ 2018 שרת המשפטים הייתה איילת שקד, אחר כך היה אבי ניסנקורן, שהוא מאותו גוש פריטטי של צביקה האוזר, ואז היה גנץ שר המשפטים.

שמחה רוטמן: בכל התקופה הארוכה הזאת מאז שהחוק נחקק יש מחדל.

צבי האוזר: החוק חוקק במרץ 2018, אבל התקנות אושרו בינואר 2020 כי לא הייתה ועדת חוקה, כי ראש הממשלה טרפד כל הצבעה, כי ראש הממשלה לא הביא - -

יעקב פרידברג: אם הוראת השעה לא תוארך, צריך יהיה לפעול בהתאם לכללי החוק שאומרים שממנים לפי רשימה של נאמנים, אבל הרשימה הזאת לא קיימת.

יעקב פרידברג: אנחנו לא רוצים להפר את החוק.

שלמה קרעי: תתנו פרשנות לחוק, תגידו שכל עוד אין רשימה הוראת השעה בתוקף.

כמה זמן לוקח לעשות את זה?

יעקב פרידברג: רשימות הנאמנים לא קיימות מפני שהוועדות עוד לא הוקמו.

יעקב פרידברג: בשבוע-שבועיים הקרובים אנחנו מקווים להשלים את מינוי הוועדות האלו.

יעקב פרידברג: אנחנו מבקשים חצי שנה על מנת שירכיבו את הרשימות כך שניתן יהיה לפעול.

אני מבקש התייעצות סיעתית.

עידית סילמן: התייעצות סיעתית של חמש דקות, עד 11:15.

עידית סילמן: אנחנו עוברים להצבעה על בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 5) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן – הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1406), לפני הקריאה הראשונה.

עידית סילמן: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 17

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: הפטור אושר.

שלמה קרעי: רביזיה.

עידית סילמן: נודיע בהמשך מתי.

עידית סילמן: כרגע אנחנו מעלים את הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 133 –הוראת שעה) (תיקון) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1409).

יעקב פרידברג: הצעת החוק מבקשת להאריך בשנתיים את הוראת השעה.

יעקב פרידברג: בחוק העונשין הקבוע נקבע שכאשר יש עונש של עד שישה חודשי מאסר אפשר להמיר אותו בעבודות שירות.

יעקב פרידברג: ההוראה הזאת נחקקה בעקבות המלצה של ועדה ציבורית שבראשה עמדה השופטת בדימוס דורנר.

יעקב פרידברג: הוועדה המליצה להרחיב את השימוש בענישה בקהילה כתחליף לעונשי מאסר קצרים תוך שמירה על עיקרון ההלימה בין חומרת העבירה לעונש שיוטל על העבריין.

יעקב פרידברג: בהצעת החוק הנוכחית מוצע להאריך את התקופה של הוראת השעה בעוד שנתיים לפני שתתקבל ההחלטה אם יש מקום לעגן אותה בהסדר קבע - לבטל, לשנות, וכן הלאה.

יעקב פרידברג: ריצוי העונש בעבודות שירות הוא חלק משורה של צעדים שהמדינה מקדמת כדי לצמצם את שיעורי הכליאה לתקופה קצרה, אבל יש עדיין שאלה אם זה האמצעי המתאים ביותר, מה שמצריך בחינה ומחקר.

יעקב פרידברג: כאשר נחקקה הוראת השעה נקבע שהדבר ילווה במחקר, אבל בשל הקורונה המחקר הזה הוא רק באמצע, לא השלימו אותו, לכן מבקשים פרק זמן נוסף.

אתם לא משלימים שום דבר בזמן האחרון.

יעקב פרידברג: על מנת לגבש תמונה שתאפשר החלטה מושכלת מבקשים להאריך בשנתיים נוספות את תקופת הוראת השעה.

עידית סילמן: הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 8) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1407), תנמק נציגת משרד הבריאות, עורכת הדין אסתי ורהפטיג.

אסתי ורהפטיג: חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה זה התשתית החקיקתית העיקרית שנתנה לממשלה את האפשרות להתקין תקנות להגבלות על פעילויות מסוימות כדי להתמודד עם נגיף הקורונה.

אסתי ורהפטיג: החוק, לפי סעיף 50 שבו, אמור לפקוע ב-30 לחודש הזה, ב-30 ליוני.

אסתי ורהפטיג: לפי סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת, בגלל שזה שלושה שבועות לממשלה החדשה, החוק מוארך עד ה-7 ביולי, שזה המועד האחרון.

איזה חוק?

על מה מדבר התיקון הזה?

אסתי ורהפטיג: התיקון רק מאריך את התוקף שלו.

אסתי ורהפטיג: הוא נועד להאריך את התוקף של אותה תשתית משפטית בשישה חודשים.

יעקב מרגי: למה מלכתחילה עשו אותו לשישה חודשים?

איזה חוק?

חוק הקורונה הגדול?

אסתי ורהפטיג: חוק הקורונה הגדול.

אסתי ורהפטיג: החוק נקבע כהוראת שעה שעומדת לפוג בקרוב, לכן הצעת החוק מבקשת להאריך את התוקף שלו בשישה חודשים נוספים.

עידית סילמן: אנחנו עוברים להצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 –הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2021 (מ/1408).

עידית סילמן: ינמק את בקשת הממשלה להקדמת הדיון נציג משרד הביטחון, עורך הדין ישי יודקביץ', מהייעוץ המשפטי.

ישי יודקביץ: החוק המקורי נחקק בקיץ 2018, ערב מכירתה של תעש מערכות לקבוצת אלביט.

ישי יודקביץ: מכיוון שהיינו זקוקים להמשך הסדר של פטור שנותן שר הביטחון מזה שנים על פי חוק חומרי נפץ למפעלים ביטחוניים, חוקקנו את תיקון מס' 4 לחוק חומרי נפץ ביולי 2018.

ישי יודקביץ: מאז נכנסנו לתקופות חוזרות ונשנות של בחירות והוראת השעה שנחקקה ביולי 2018 הוארכה.

ישי יודקביץ: ב-6 ביולי, בגלל סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת, ההסדר אמור לפקוע.

ישי יודקביץ: אנחנו יחד עם הייעוץ המשפטי של ועדת חוץ וביטחון עובדים בשנתיים האחרונות על הסדר חלופי קבוע לפיקוח על בטיחות חומרי נפץ במפעלים ביטחוניים באחריות משרד הביטחון.

ישי יודקביץ: אנחנו זקוקים לזמן נוסף כדי לחוקק את ההסדר החלופי.

ישי יודקביץ: כרגע אנחנו כבר מחליפים בינינו לבין הייעוץ המשפטי של הכנסת טיוטות.

ישי יודקביץ: אנחנו מבקשים הארכה של הוראת השעה בשנה, עד יוני 2022, כדי לאפשר לוועדת חוץ וביטחון זמן נאות לדון ולאשר את ההסדר החלופי.

ישי יודקביץ: שבועיים לא יספיקו לחקיקת ההסדר החלופי, לכן אנחנו זקוקים להארכת הוראת השעה עד יוני 2022.

ישי יודקביץ: יוני 2022 נקבע בהנחה שהחודשים הקרובים יוקדשו לענייני תקציב.

יעקב מרגי: אני מבין שהממשלה הייתה משותקת, אבל למה הפקידות הייתה משותקת?

יעקב מרגי: למה צריך לתת להם פרס על זה שהם לא עשו את העבודה שלהם?

ישי יודקביץ: ועדת חוץ וביטחון תוכל להתפנות לחקיקת ההסדר החלופי של חומרי נפץ רק בשלהי 2021, לכן אנחנו זקוקים להארכה עד יוני 2022.

ישי יודקביץ: הדחיפות ברורה בגלל ה-6 ביולי שהולך וקרב.

יעקב מרגי: מה יקרה אם זה לא יאושר?

ישי יודקביץ: כל הסדר הפיקוח על הבטיחות בטיפול בחומרי נפץ באלביט מערכות ובחברות הממשלתיות ייפול, לא תהיה סמכות בחוק.

צבי האוזר: פיקוח על חומרי נפץ בשוק האזרחי זה למכרות ולכל מיני דברים, ופיקוח על חומרי נפץ במפעלים ביטחוניים זה הסדר אחר.

צבי האוזר: כשהחילו את החוק הכללי החריגו את המפעלים הביטחוניים.

מאיר פרוש: הנושא של נגיף הקורונה הוא נושא שדנו בו הרבה שעות.

מאיר פרוש: למה שלא נשמע את אלה שעמדו מאחורי הצעת החוק ההיא?

מאיר פרוש: למה שלא נקבל הסבר מה נעשה, מה הם הדברים שמהם אפשר ללמוד, לשפר, לייעל, ומה הם הדברים המיותרים?

מאיר פרוש: כולנו יודעים שאנחנו נמצאים בעידן שאין יותר קורונה.

מאיר פרוש: רק בגלל המחדל של הממשלה בשבוע האחרון שוב הדבר הזה מתחיל להופיע בחוצות הארץ.

מאיר פרוש: איך אתם יכולים לבקש מחברי הכנסת להתייחס בשתי דקות לחוק כבד שדנו עליו שעות בלי שנדע מה הבהילות ולמה צריך להפעיל אותו?

איתן גינזבורג: רק מאריכים תוקף.

עידית סילמן: הדיון הוא לא מהותי, מדובר בהארכת תוקף.

מאיר פרוש: הקורונה כבר כמעט נעלמה.

איתן גינזבורג: מאריכים תוקף.

מאיר פרוש: בשביל מה צריך להאריך תוקף?

איתן גינזבורג: אין קורונה כבר?

איתן גינזבורג: אין התפשטות?

איתן גינזבורג: אין כלום?

איתן גינזבורג: לא ראית מה קרה במודיעין, מה קרה בבנימינה?

שלמה קרעי: זה בגלל הממשלה שלכם.

מאיר פרוש: אין כל סיבה לבקש מאיתנו פטור מחובת הנחה ושנאריך את התוקף.

מאיר פרוש: הדברים השתנו.

מאיר פרוש: אין שום פורום שדן ושומע היום.

עידית סילמן: הנציגה ענתה לך.

מאיר פרוש: במה שהיא ענתה היא הקיפה את כל הנושא?

מאיר פרוש: אין שום סיבה.

מאיר פרוש: גם אין שום פורום בכנסת שדן ושומע מה קורה.

עידית סילמן: זה יעבור לוועדה.

מאיר פרוש: איזו ועדה?

עידית סילמן: אנחנו מאריכים תוקף כדי שזה יעבור לוועדה לדיון.

עידית סילמן: זה בדיוק המהות של העניין.

מאיר פרוש: כשאת מבקשת ממני לתת את הפטור, אני צריך לדעת למה אני עושה את זה, אחרת מיותר מה שאני עושה.

עידית סילמן: אתה יכול להגיד בוועדה שאתה לא מסכים.

מאיר פרוש: אין ועדה.

מאיר פרוש: לא יהיה שום דבר.

עידית סילמן: זה התקנון של הכנסת.

עידית סילמן: לא אני כתבתי אותו.

עידית סילמן: אם הייתי כותבת אותו, הייתי אומרת: בואו נדון בדברים לפני כן, אחרי זה נעביר.

מאיר פרוש: לא צריך להאריך, לכן אנחנו צריכים להצביע נגד הדבר הזה.

אחמד טיבי: לגבי חוק העונשין, לגבי ההגדלה של התקופה משישה חודשים לתשעה חודשים, זה חוק שיזם חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואני, ואחר כך גם מוזג עם החלטה ממשלתית.

אחמד טיבי: זה חוק בכיוון הנכון, לכן אני אתמוך במתן פטור לחוק הזה.

אחמד טיבי: לגבי חוק חומרי הנפץ, אני מתנגד להחרגה של מפעלים ביטחוניים בנושא של חומרי נפץ.

אחמד טיבי: כרייה, למשל, זה אותו דבר.

אחמד טיבי: אנחנו נתנגד להחרגה של מפעלים ביטחוניים, חומרי נפץ וכדומה, ואני קורא לכולם להתנגד לפטור הזה.

אבי מעוז: אני אתחיל עם הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (תיקון מס' 8).

אבי מעוז: כתוב בדברי ההסבר: "יצוין כי נכון למועד זה, ההגבלות התקפות שנקבעו בתקנות מכוח החוק הן בענייני תעופה ובענייני הכניסה לישראל בלבד.

אבי מעוז: תוקפן של שאר ההגבלות שנקבעו בתקנות בנושאים שפורטו לעיל, פוקע, ובהתחשב בשיפור הניכר בנתוני התחלואה, כפי שיפורט להלן, הממשלה לא מצאה לנכון להאריכן".

אבי מעוז: אם אנחנו לא מאשרים את הארכת התוקף של הוראת השעה הזאת, מה יקרה במקרה ויש התפרצות מחודשת?

אסתי ורהפטיג: החוק בנוי בצורה של כמה שכבות.

אסתי ורהפטיג: החוק אומר שאם הממשלה חוששת שתהיה התפרצות ותהיה התפשטות של נגיף הקורונה, היא יכולה להכריז על מצב חירום בשל נגיף הקורונה.

אסתי ורהפטיג: הכרזה כזאת צריכה לקבל גם את אישור הכנסת.

אסתי ורהפטיג: אם יש הכרזה בתוקף, אפשר להתקין תקנות מכוח החוק.

עד מתי ההכרזה על שעת חירום?

אסתי ורהפטיג: ההכרזה כרגע היא עד ה-29 לחודש הזה.

אסתי ורהפטיג: הגשנו בקשה להארכה שלה שאמורה לעלות למליאה בימים הקרובים.

ראש הממשלה לא רצה לאשר את זה ככה.

אסתי ורהפטיג: הממשלה אישרה אתמול גם את הארכה.

מירב בן ארי: למה אתם לא מביאים ישר עד אוגוסט?

איתן גינזבורג: התוקף של החוק הזה הולך לפוג.

איתן גינזבורג: אם לא יאריכו אותו, לא תהיה יכולת להתקין כל תקנה שנוגעת לקורונה, קטנה כגדולה.

מירב בן ארי: זה הגדרה של מצב חירום.

איתן גינזבורג: נכון.

אסתי ורהפטיג: תקופת חירום לפי החוק אפשר להאריך כל פעם לתקופות של עד שישה חודשים, לכן הארכנו עד המקסימום האפשרי.

אסתי ורהפטיג: החוק בנוי בצורה של שכבות, כאשר התקנות הן בכל מיני עניינים.

אסתי ורהפטיג: יש כל מיני סטים של תקנות.

אסתי ורהפטיג: היו תקנות חינוך, היו תקנות הגבלת פעילות.

אסתי ורהפטיג: מה שנשאר זה התקנות שקשורות לענייני הכניסה והיציאה לארץ וענייני התעופה.

אסתי ורהפטיג: ההגבלות על מסכה הן בצו אחר.

אסתי ורהפטיג: גם ההגבלות על בידוד וגם ההגבלות על מסכה הן בצו נפרד שלא קשור לחוק.

אסתי ורהפטיג: כל ההגבלות שקשורות לתעופה, לכניסה וליציאה מהארץ ולחובת הבדיקות של מי שנכנס לארץ - הכל בתקנות.

אסתי ורהפטיג: אם החוק פוקע, אין לנו סמכות להתקין תקנות, שזה אומר שאין לנו אפשרות להגביל את היציאה למדינות מסוכנות, ואין לנו אפשרות לחייב את ביצוע הבדיקות.

מירב בן ארי: זה לא קשור למצב שנוצר בימים האחרונים.

אסתי ורהפטיג: בלי קשר.

מירב בן ארי: בכל מקרה החוק אמור היה לפקוע?

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: אם חלילה תהיה התפרצות שתצריך התקנות תקנות בעוד עניינים, ואנחנו מקווים שלא יהיה צורך להתקין, חשוב שתהיה התשתית.

אסתי ורהפטיג: אם חלילה נראה שיש התפרצות שמביאה לתחלואה יותר גבוהה, חשוב שכבר תהיה התשתית המשפטית שתאפשר באופן מהיר לתת מענה.

אבי מעוז: אני רוצה להתייחס להצעת חוק העונשין (הוראת שעה) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021.

אבי מעוז: בדברי ההסבר כתוב כך: "לאחר שחלו עיכובים שונים בהוצאתו לפועל של המחקר המלווה, הוא נמצא כיום בעיצומו.

אבי מעוז: כמו כן, גם התפרצות מגפת הקורונה השפיעה על ההליכים הפליליים שהתקיימו בתקופה זו, ובשל כך קיים קושי בגיבוש תמונת מצב ברורה בנוגע להשפעת הוראת השעה ולאופן השימוש בה על ידי בתי המשפט.

אבי מעוז: על כן, בנקודת הזמן הנוכחית וכל עוד לא הושלם המחקר המלווה, לא ניתן לעמוד על השפעתה של חקיקת הוראת השעה ולקבוע אם השיגה את מטרתה, ונדרש פרק זמן נוסף בטרם קבלת החלטה לגבי הפיכתה להסדר קבע, תיקונה או ביטולה".

אבי מעוז: מה המשמעות של ביטולה?

יעקב פרידברג: חזרה למצב הקיים של שישה חודשים.

אבי מעוז: האם חזרה למצב הקיים של שישה חודשים שרק אותם אפשר להמיר לעבודות שירות?

יעקב פרידברג: עד שישה חודשים.

אבי מעוז: ואילו כאן מבוקשים תשעה חודשים שאפשר יהיה להמיר לעבודות שירות?

יעקב פרידברג: זו הוראת השעה שבמבקשים להאריך בעוד שנתיים.

אבי מעוז: אתה יכול לתאר את המחקר המלווה?

יעקב פרידברג: בשיטות מחקר, שאני לא בקיא בהן לחלוטין, בודקים - -

אבי מעוז: אני מבין שהמחקר נמצא בעיצומו.

יעקב פרידברג: הובהר לי שבשל הקורונה עשו רק סבב אחד ועכשיו רוצים לעשות עוד סבב.

יעקב פרידברג: רוצים לראות איך ההשפעה של הוראת השעה הייתה על מנת שאפשר יהיה לבחון את זה בצורה שלמה, שתהיה קבוצת השוואה.

אבי מעוז: קבוצת השוואה אחת כבר עשיתם?

יעקב פרידברג: נכון.

אבי מעוז: האם מכיוון שאין עדיין את התמונה שלה אתם רוצים לעשות קבוצת השוואה נוספת?

יעקב פרידברג: הייתה קבוצה ראשונה שהתחילה עוד לפני הקורונה.

יעקב פרידברג: עכשיו רוצים לעשות עוד בדיקה שתשווה למה שהיה במצב הקודם.

מה הפריעה הקורונה לזה?

אבי מעוז: אתה יודע מה תוצאות הביניים של המחקר הזה?

יעקב פרידברג: אני לא בקיא בזה.

מירב בן ארי: הוא יכול להעביר לך.

יעקב פרידברג: אני יכול, אם תרצה, להעביר לך.

איתן גינזבורג: מדובר עכשיו בהקדמת דיון, לא בדיון מהותי על החוק.

מירב בן ארי: כן, זה רק על הפטור.

אבי מעוז: אתה מבקש להאריך את זה כך שבמקום שנתיים יהיו ארבע שנים - מה המשמעות?

אבי מעוז: עוד שנתיים מעכשיו?

אבי מעוז: מתי אמורה לפוג התקנה הזאת?

יעקב פרידברג: תאריך התפוגה הוא ב-6 ביולי, אבל זה בגלל סעיף 38.

יעקב פרידברג: צריך לקחת שלושה חודשים אחורה, כך שזה יוצא עוד שנתיים מהשלושה חודשים אחורה.

אבי מעוז: זאת אומרת, עוד שנה - -

יעקב פרידברג: שנה ותשעה חודשים בערך.

אבי מעוז: עכשיו אני רוצה לדבר על חוק חומרי נפץ.

אבי מעוז: מה יקרה אם לא נאריך את זה?

ישי יודקביץ: לא תהיה סמכות פיקוח מסודרת על אלביט, שזו חברה מאוד רצינית בנושא של חומרי נפץ ביטחוניים, ותהיה בעיה בפיקוח על החברות הממשלתיות שעוסקות בנושאים של חומרי נפץ.

ישי יודקביץ: אנחנו צריכים את ההסדר הזה לתקופה נוספת עד שוועדת חוץ וביטחון תשלים את ההסדר החלופי.

ישי יודקביץ: אנחנו עובדים עליו, אבל אנחנו פשוט לא נספיק להשלים אותו עד ה-6 ביולי.

אבי מעוז: עובדים על הסדר קבוע?

ישי יודקביץ: עובדים על הסדר קבוע.

כמה שנים אתם עובדים על הסדר קבוע?

ישי יודקביץ: הסדר של פיקוח על בטיחות חומרי נפץ במפעלים הביטחוניים.

איתן גינזבורג: ישי, מתי תגישו את הצעת החוק הסופית, המוסדרת?

ישי יודקביץ: זה כרגע נמצא בינינו לבין הייעוץ המשפטי של ועדת חוץ וביטחון.

ישי יודקביץ: אני מניח שבחודשיים-שלושה הקרובים אנחנו נגיש את זה כקריאה ראשונה.

מירב בן ארי: טוב, אנחנו נעקוב אחרי זה.

בסדרת הנושאים שאנחנו רואים פה הדיון שצריך להית זה לא על הנושאים עצמם.

כיושב-ראש ועדה בשנה האחרונה ראיתי כמה הכנסת, אחרי ויכוחים מרים, הצליחה להגיע לכל מיני רפורמות ולתקנות כאלו ואחרות.

עכשיו כל מה שנותר זה לפקידים לעשות את הדברים המשלימים.

בחדלות פירעון, למשל, צריך לכנס את הוועדות שבוחרות את הנאמנים.

ישבנו ועשינו חוק יוצא מן הכלל שפותח את השורות של הנאמנים, ששומר על המקצועיות, אבל עוד לא הספיקו לכנס את הוועדות המקצועיות.

עכשיו בגלל הקורונה לא הצליחו להתכנס על חוק העונשין.

מה שייך הקורונה?

גם בנוגע לחוק חומרי נפץ תראו כמה זמן הדבר הזה מסתובב.

פקידי המשלה צריכים, אחרי שחוק או תקנה עוברים את השולחן הזה, לעמוד בלוחות הזמנים.

אנחנו יושבים, מגיעים לפשרות, מביאים דבר טוב, אבל בסוף הוא לא מתקיים.

לגבי החוק הגדול, חוק הקורונה הגדול, ביליתי יחד עם חברי הוועדה כחודשיים וחצי בדיונים.

דיברנו על זה מכל ההיבטים.

אני חושב שדבר כזה שווה דיון רחב מאוד, כי חוק הקורונה הגדול נותן סמכויות גבוהות מאוד, רחבות מאוד.

אולי הממשלה צריכה לקחת חלק מהדברים ולנסות לקבל עליהם ארכה, אבל לא על כל החוק.

חבל שנזכרו להביא את זה עכשיו, יכלו לעשות את זה גם לפני חודשיים-שלושה.

חברים, גם אם נתמוך בהצעות החוק האלו, איזה ועדות ידונו בהן?

צריך את הוועדות הספציפיות שידונו בהן.

במקרה יש את ועדת הכספים שלא קשורה פה לאף אחד מהחוקים האלה, ויש את ועדת חוץ וביטחון שקשורה לדבר אחד.

תקימו את הוועדות.

מירב בן ארי: נקים.

מירב בן ארי: תאמין לי שאנחנו מאוד רוצים להקים את הוועדות.

למי אתם מעבירים את זה?

לוועדה המסדרת?

איזו משילות יש פה?

איתן גינזבורג: אני מבקש התייעצות סיעתית.

מירב בן ארי: התייעצות סיעתית של חמש דקות.

מירב בן ארי: ב-12:25 תהיה הצבעה.

עידית סילמן: אנחנו עוברים להצבעה.

עידית סילמן: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 8) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1407).

עידית סילמן: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 17

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: עבר.

עידית סילמן: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק, לפני הקריאה הראשונה, של חומרי נפץ (תיקון מס' 4 – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2021 (מ/1408).

עידית סילמן: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 17

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: אושר.

עידית סילמן: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון מס' 133 –הוראת שעה) (תיקון) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1409).

עידית סילמן: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 17

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: אושר.

רביזיה.

עידית סילמן: ב-13:05 תהיה רביזיה על כל הצעות החוק.

עידית סילמן: מגיש הרביזיה, חבר הכנסת יעקב אשר, בבקשה.

מונחת על שולחן הכנסת הצעה של פיצויים למשפחות ההרוגים, למשפחות הפצועים ולפצועים עצמם באסון הגדול במירון.

אני רוצה להזכיר לכם שהאסון הזה הוכרז כיום אבל לאומי.

אני רוצה להזכיר לכם שבמשך חודש, על וויכוחים כאלה ואחרים לגבי איזה סוג של ועדה תהיה, השתמשו נציגי הממשלה החדשה, שזה הדבר היחיד שהם הצליחו להגיע להסכמה עליו, בשמם ובכאבם של המשפחות האלו.

המשפחות האלו, גברתי היושבת-ראש, יושבות היום בחוסר ודאות כלכלית בעקבות האסון הכלכלי שקרה להן.

אני לא צריך להסביר לך איזה טיפולים פסיכולוגיים צריכים לעבור בני משפחה ששכלו מישהו באסון כזה.

אני לא צריך להסביר לך את הנושא של הפיצויים ועל הנזקים למשפחות שנשארו בלי מפרנס.

ראש הממשלה החדש, שנהיה ראש ממשלה עם שישה-שבעה מנדטים, השתמש בשמות שלהם, השתמש במשפחות האלו, הסתכל למצלמה בפנים כאלו רציניות ודיבר על כמה אכפת לו מהמשפחות שהוא רוצה שאך ורק נשיאת בית המשפט העליון תבחר את אנשי המקצועי לוועדת החקירה.

הוא לא בחר להביא אנשים שהיו בצבא, בפיקוד העורף, או אנשים שהיו בכיבוי אש, במשטרה, שהיו ראשי העיר לשעבר וכדומה.

הוא השתמש בשם של המשפחות המסכנות האלו.

הדבר הכי טריוויאלי שאפשר לתת להן היום זה איזו שהיא יציבות כלכלית לתקופה הראשונה שהן עוברות.

מי שעבר את אסון ורסאי, ששם המדינה תיקנה את הצעת החוק הזאת, יודע כמה שנים לקח לאותן משפחות לקבל פיצויים לפי חוקי הנזיקין.

חלק מהמשפחות נמצאות בבית משפט עד היום, כמעט 20 שנה מהאסון.

אני פונה אלייך, גברתי היושבת-ראש, אם בעת הזאת הגעת למלכות, למרות שהיא מלכות זמנית עד שאורבך ייכנס לתפקיד ויהיו פה ועדות, תעבירי את זה לדיון מיידי כדי שנאשר את זה היום.

אפשר לכנס את הועדה עכשיו, לאחר הרביזיה, כדי לאשר את זה.

חתמו על זה מכל סיעות הבית כמעט, אם אני זוכר נכון.

אי אפשר להשתמש רק בשם שלהם בלי לדאוג להם.

אנחנו היום מאריכים תקנות בגלל שהפקידות לא הביאה בזמן את מה שהיא הייתה צריכה להביא, ואני מוחה על כך.

אני חושב שהיה נכון לא לאשר את זה.

צריך לקבל לוח זמנים מתי הם יסיימו את עבודתם.

שלמה קרעי: בגלל שאנחנו בממשלה כזאת שלא מסוגלת לשמור על ביטחון המדינה ועל בריאותם של אזרחי ישראל, מסוכן בעיני לתת לממשלה הזאת לעשות חוקים ותקנות שיגבילו את חופש התנועה ויגבילו עוד הרבה זכויות אחרות.

שלמה קרעי: גם ככה לטפל בבריאות הממשלה הזאת לא יודעת לעשות.

שלמה קרעי: רק בשנה האחרונה הרסנו 2,500 מבנים בלתי חוקיים.

שלמה קרעי: הרסנו עוד אלפי מבנים בשנים האחרונות.

שלמה קרעי: מכיוון שהממשלה הנכנסת מוכרת את הנגב ומוכרת את כל מה שיש, הצעת החוק הזאת שרוצה להמיר עונשי מאסר בעבודות שירות זה להפוך את כל האכיפה.

שלמה קרעי: גם את המורא הנמוך הזה של עונשי מאסר אתם רוצים להמיר.

שלמה קרעי: השר לביטחון פנים החדש, במקום לגבות את השוטרים שלו שפגעו בהם באלימות, מגבה את הפורעים.

שלמה קרעי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

עידית סילמן: התייעצות סיעתית של חמש דקות.

עידית סילמן: אנחנו מצביעים על הרביזיה לבקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת החוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 5) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן – הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1406).

עידית סילמן: מי בעד הרביזיה, שירים את ידו?

עידית סילמן: מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 8

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: הרביזיה נדחתה.

עידית סילמן: רביזיה על הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 8) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1407).

עידית סילמן: מי בעד הרביזיה, שירים את ידו?

עידית סילמן: מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 7

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: הרביזיה נדחתה.

עידית סילמן: רביזיה על הצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2021 (מ/1408).

עידית סילמן: מי בעד הרביזיה, שירים את ידו?

עידית סילמן: מי נגד, מי נמנע?

עידית סילמן: בעד – 8

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: הרביזיה נדחתה.

עידית סילמן: רביזיה על הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 133 – הוראת שעה) (תיקון) (הארכת תוקף), התשפ"א-2021 (מ/1409).

עידית סילמן: מי בעד, מי נגד, נמנע?

עידית סילמן: בעד – 7

עידית סילמן: נמנעים – אין

עידית סילמן: הרביזיה נדחתה.

עידית סילמן: השם עמכם, יום טוב.