ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 26, 2021-06-07 10:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מקדם בברכה את האורח הקבוע, שאנחנו שמחים בבואו, שר האוצר ישראל כץ, שמשתתף איתנו בדיון החשוב הזה.

משה גפני: אני מבקש לומר כמה דברים.

משה גפני: האחד, אמרתי אותו בישיבה הקודמת אבל נוצרה בעיה.

משה גפני: אנחנו ביקשנו להשלים את ההסכם על חברת אל-על, על העובדים והטיסות וכל מה שנלווה לכך.

משה גפני: העניין הזה התגלגל והייתי צריך לדבר גם עם כחול לבן, ודיברתי איתם, ולאחר מכן עם מזכיר הממשלה, וזה אושר בממשלה.

משה גפני: לאחר מכן הודעתי שגם הדיון שהיה כאן, כששר האוצר אמר שיסודר הנושא של המפעלים החדשים של אחרי אפריל והמפעלים מעל 400 מיליון שקל, הסיכום היה פה ששר האוצר הודיע.

משה גפני: הנושא הזה לא הסתדר וככל שנקפו הימים התברר לנו שיש בעיה עם שר הביטחון.

משה גפני: על כל פנים, דיברתי עם בצר ועם מזכיר הממשלה וזה אושר השבוע במשאל טלפוני בין השרים, הנושא הזה סודר.

משה גפני: מה שלא סודר זה שאני ביקשתי שיביאו את הקריטריונים, את התקנות לנושא המעונות.

משה גפני: היה פה דבר שאני עד לרגע זה לא מבין אותו, לפי דעתי אף אחד מאיתנו לא מבין אותו.

משה גפני: הם אומרים לנו שהיועצים המשפטיים של משרד האוצר ושל משרד המשפטים לא נותנים לפרסם את הדבר שקיים.

משה גפני: השרים בעניין.

משה גפני: ובינתיים אמרנו שיש הורים שלא יודעים כמה הם צריכים לשלם, והם צריכים לשלם מחיר גבוה.

משה גפני: הם לא יודעים בגלל שכנראה תתחלף ממשלה, כנראה, את זה אומרים הפקידים, היועצים המשפטיים.

משה גפני: כך נאמר כאן בוועדה.

משה גפני: מכיוון שכנראה תתחלף ממשלה אז יכול להיות שהם יבקשו שהקריטריונים יהיו שונים.

משה גפני: לכן כבר חודשים ארוכים הנושא הזה לא מתבצע.

ינון אזולאי: למרות שהשר – ייאמר לזכותו – היה פה והורה להם, והם אמרו שהם מצפצפים על הוראת השר.

משה גפני: הם לא אמרו שהם מצפצפים.

ינון אזולאי: שאלתי, אז נאמר לי: אנחנו מחכים לשר הבא.

ישראל כץ: זה בשיחות רכילות במסדרון.

ינון אזולאי: זה מה שהם אמרו פה בוועדה.

משה גפני: ינון, הם לא אמרו את זה.

ינון אזולאי: איך הם אמרו את זה?

משה גפני: הם אמרו: היות ויכול להיות שתבוא ממשלה חדשה ושרים חדשים - - -

ינון אזולאי: לא "יכול להיות".

ינון אזולאי: הוא אמר: אנחנו מחכים לשר הבא.

משה גפני: אז מחכים לשר החדש.

משה גפני: לא אמרו שמצפצפים.

ינון אזולאי: אתה מבין מה הוא אומר.

משה גפני: כן, ברור לגמרי.

משה גפני: זה דבר נורא שאי אפשר לתאר אותו.

משה גפני: בינתיים אמרנו: האימא באופקים או האימא באום אל-פחם תחכה.

ישראל כץ: בסוגיית המעונות?

ישראל כץ: זה יובא בפניו.

ישראל כץ: מה, אם יקימו ממשלה חדשה היא תהיה נגד המעונות?

משה גפני: אני לא יודע מה היא הממשלה החדשה.

משה גפני: הממשלה החדשה – אפשר לחשוב.

ינון אזולאי: אם זה לא מפורסם עכשיו אז יבואו רק במרץ–אפריל, שההורים ישלמו עד אז 2,700 שקלים.

אחמד טיבי: הממשלה החדשה צריכה המון מעונות.

משה גפני: הדבר האחרון שביקשתי, הוא עלה גם כאן בדיון בוועדה, ביקשתי שיתחילו לדון בעניין הפיצויים לנפגעי מירון.

משה גפני: הייתה החלטה, ואני שלחתי מכתב לקארין אלהרר, יושבת-ראש הוועדה המסדרת.

משה גפני: אני מבקש לשחרר מחובת הנחה הצעת חוק בעניין הזה כדי שנתחיל לדון, להניע את הגלגלים בנושא.

משה גפני: גם דיברתי איתה בשיחה בינינו.

משה גפני: ביקשתי ממנה להביא את זה לדיון אך לצערי הרב היא לא הביאה את זה לדיון.

משה גפני: אני פונה אליה מכאן ומבקש פעם נוספת.

משה גפני: אני פונה גם לראש הממשלה.

משה גפני: אני רוצה שראש הממשלה גם ייכנס לעניין, אני גם אמור לשבת איתו.

משה גפני: אני חושב שצריך להביא, כפי שהביאו בוועדה המסדרת סדרה של הצעות חוק כדי להביא אותן לדיון במליאה ולשחרר אותן מחובת הנחה, גם את זה היה צריך לעשות.

משה גפני: אני לא אומר שאת מה שכתוב בהצעת החוק צריך לבצע אבל צריך להתחיל להניע את הגלגלים.

משה גפני: בסוף זה לא מתבצע, לא מתקיים.

משה גפני: אני פונה אל קארין אלהרר פעם נוספת, אני מבקש ממנה גם פומבית, וגם אדבר איתה פעם נוספת, שהיא תשחרר את זה מחובת הנחה.

משה גפני: יש כמה הצעות לסדר.

משה גפני: אבקש שזה יהיה בקצרה.

משה גפני: מיכל וולדיגר, בבקשה.

מיכל מרים וולדיגר: תודה.

מיכל מרים וולדיגר: בוקר טוב.

מיכל מרים וולדיגר: אני מבקשת להעלות לסדר את נושא הפסיכולוגים החינוכיים.

מיכל מרים וולדיגר: השר נמצא פה.

מיכל מרים וולדיגר: שמעתי שהם הגיעו להבנות, שמשמעותן להמשיך משא ומתן.

מיכל מרים וולדיגר: מאחר והדיון המשפטי הסתיים אני חושבת שנכון שהוועדה הזאת תיקח חלק בנושא ותעלה את זה לדיון.

מיכל מרים וולדיגר: זה יהיה לטובת כלל ילדי ישראל, שנוכל לטפל כפי שצריך.

משה גפני: הדיון המשפטי הסתיים?

מיכל מרים וולדיגר: כן.

משה גפני: אנחנו נבדוק עם משרד החינוך, בסדר.

מיכל מרים וולדיגר: אני חושבת שאנחנו חלק מזה והתפקיד שלנו להמשיך ולדאוג שיהיה כאן

מיכל מרים וולדיגר: הסכם רציני וטיפול שורש בנושא הזה.

משה גפני: אין בעיה, אני בעד.

ינון אזולאי: קודם כול, אני רוצה להשתתף בצער של עם ישראל ושל משפחת הר-אבן בלכתו מאיתנו אבי הר-אבן שנרצח בלינץ' בעכו.

ינון אזולאי: אני שולח מפה תנחומים למשפחה.

ינון אזולאי: אנחנו נהיה להם לפה ולכל עם ישראל.

ינון אזולאי: אני חושב שצריכים לחזור לשפיות.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שבעיר כמו עכו, שגדלתי בה – אמרתי את זה אז ואני אומר את זה היום – יהיה לנו חשש להסתובב.

ינון אזולאי: אנחנו צריכים לחזור מהר מאוד לשגרה.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על השגרה זה גם יביא אותי למקום, שדווקא בעכו, כשאנחנו רואים פה את התקנות, לא ראינו שאנשי הערים המעורבות מקבלים פה את הפיצוי הראוי להם.

ינון אזולאי: ארצה שנדבר גם על כך.

ינון אזולאי: עוד מספר דברים שנדבר עליהם בהמשך, גם על השכר היומי של 370 שקל, שצריך להעלות אותו ל-430 שקל.

משה גפני: זה נמצא בתקנות.

משה גפני: אל תביא את זה עכשיו.

ינון אזולאי: בכל אופן, הערים המעורבות לא נמצאות.

ינון אזולאי: ננסה לדבר על הנושא הזה תוך כדי הדיון.

אלכס קושניר: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

אלכס קושניר: שלחתי לך אתמול מכתב, בקשה להעלות לדיון להכנה לקריאה הראשונה את הצעת החוק בעניין יישוב תחת איום מיידי, שמדבר על הטבות מס לתושבי אשקלון, שעברה בשבוע שעבר בקריאה הטרומית.

אלכס קושניר: אני מקווה מאוד שתוכל לעשות את זה בהקדם.

אלכס קושניר: תודה.

מוסי רז: ממש בקצרה, אדוני היושב-ראש.

מוסי רז: פנינו אליך מספר חברים בבקשה לקיים דיון בוועדה לרגל יום הסביבה העולמי.

מוסי רז: אני מקווה מאוד שזה יתקיים, חבל שלא מחר.

מוסי רז: הוועדה הזאת רק לפני שלושה שבועות גרמה נזק גדול מאוד לסביבה במה שאישרה.

מוסי רז: דיברנו על זה אז.

משה גפני: עוד פעם אתה חוזר על זה?

מוסי רז: זה משהו קטן כזה של 100 מיליארד שקל, לא משהו שצריך לחזור עליו הרבה פעמים.

משה גפני: אדוני השר, הוא חוזר על דבריו.

משה גפני: אנחנו חלקנו עליו.

ישראל כץ: נדמה לי שההחלטה עברה פה אחד.

מוסי רז: ההחלטה עברה פה אחד מאחר שאני ביקשתי להזמין אותי להצבעה ולא הזמינו אותי להצבעה.

משה גפני: מוסי, למה אתה אומר את זה?

משה גפני: תגיד שלא היית בגלל שניהלת משהו אחר.

משה גפני: אמרנו לך, הודענו.

משה גפני: היה נציג אחר שהצביע במקומך.

מוסי רז: נכון.

מוסי רז: אני כבר מודיע שאני נגד הסיכום שהיה אז.

מוסי רז: לא מקובל עליי הסיכום שהיה אז.

מוסי רז: אבל לא זה מה שאני מבקש להביא.

מוסי רז: הנזק הזה כבר נעשה.

מוסי רז: בואו ננסה לגרום - - -.

משה גפני: מאה אחוז, מקובל עליי.

אחמד טיבי: מוסי הוא אדם מעניין.

אחמד טיבי: למה?

אחמד טיבי: הוא נציג הממשלה החדשה וגם נגד כיבוש.

משה גפני: זה לא יכול להיות.

אחמד טיבי: זה מצב נדיר שאני מברך עליו.

מוסי רז: אם אתה מברך אין לי מה להוסיף.

אחמד טיבי: אני מברך רק עליך.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, לא פעם ולא פעמיים דנו כאן בוועדה הזו על איגום המשאבים להנגשת מערת המכפלה.

קטי קטרין שטרית: עברנו את כל השלבים, כולל גם את בית המשפט, שזרק מכל המדרגות את כל ארגוני השמאל ואת ראש עיריית חברון, כי מדובר בצעד אנושי, להקים מעלית ודרך גישה למערת המכפלה, המקום השני בקדושתו לעם היהודי.

קטי קטרין שטרית: לצערנו הרב משרד הביטחון והעומד בראשו, גנץ, הטיל וטו על ההחלטה.

קטי קטרין שטרית: יש מכרז, יש קבלן, יש הכול, אבל גנץ ברוב חוצפתו מסרב לאשר את כל מה שעבר את כל ההליכים המשפטיים.

קטי קטרין שטרית: אם גם בוועדת החוץ והביטחון הוא לא מעוניין שיתקיים דיון בנושא ויש סתימת פיות, אולי נקיים את הדיון הזה כאן בוועדת הכספים.

משה גפני: יכול להיות.

משה גפני: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: יותר מאשר פעם אחת העליתי כאן

אחמד טיבי: את נושא 13,000 המורים והמורות הערבים המובטלים, שסיימו את הסמינרים ואמורים להיקלט כמורים ומורות וזה לא נעשה.

אחמד טיבי: זה יוצר לא רק בעיה כלכלית למורה ולמשפחתו אלא גם בעיה חברתית לרוחב החברה הערבית.

אחמד טיבי: נפגשנו עם כל שרי החינוך ועם אגף התקציבים.

אחמד טיבי: הנושא עדיין לא נפתר.

אחמד טיבי: חייבים למצוא פתרון.

אחמד טיבי: זה לא בעיה של מורה אחד או שניים אלא של אלפי מורים ומורות.

אחמד טיבי: דבר נוסף הוא ההעברה של המורים האלה.

אחמד טיבי: מורה מעראבה שיוצאת ב-5 בבוקר מעראבה ונוסעת לנגב – זה לא אנושי.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא הסטז' למורים.

אחמד טיבי: למה יש בעיה?

אחמד טיבי: המועצה אמורה לשלם למורה שעושה סטז' בבתי ספר אבל משרד החינוך לא משלם למועצות.

אחמד טיבי: לכן המועצות לא משלמות למורים שעושים סטז' ולכן הם לא יכולים להיקלט.

אחמד טיבי: הבעיה הקרדינלית הגדולה היסודית היא אי הקליטה וגם הנושא הזה של הסטז'.

משה גפני: למה אין קליטה?

אחמד טיבי: הם אומרים שאין תקנים, אז צריך להקצות כסף כדי שיהיו תקנים ולהקים בתי ספר.

אחמד טיבי: יש בתי ספר שמוקמים אבל לא יעלה על הדעת ש-13,000 מורים ומורות הם ללא קליטה במערכת החינוך, מובטלים.

משה גפני: יכול להיות שנקיים על זה דיון, נראה אם אהיה בקואליציה או באופוזיציה.

אחמד טיבי: חשוב מאוד.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה), התשפ"א-2021.

משה גפני: מי מציג את התקנות?

ישראל כץ: אפתח אולי בכמה מילים.

משה גפני: אדוני השר, בבקשה.

ישראל כץ: בוקר טוב, יושב-ראש הוועדה, החברות והחברים.

ישראל כץ: באתי לכאן היום תוך כדי הגשת התקנות, כי אני חושב שחשוב מאוד לפצות את כל מי שנפגעו בסבב הלוחמה האחרון במבצע שומר החומות.

ישראל כץ: יש את הפיצוי הישיר – אנשי מס רכוש, רשות המסים, עשו עבודה יוצאת מן הכלל מהרגע הראשון, תוך כדי ליווי בזמן אמת וגם לאחר מכן ומטפלים.

ישראל כץ: אני עצמי סיירתי כמעט בכל הערים שנפגעו וראיתי שאכן הדברים מתקדמים.

ישראל כץ: גם ישבנו לראות באילו נושאים אחרים אנחנו יכולים לסייע שם.

ישראל כץ: התחלנו כבר ומסייעים בכל מה שנדרש.

ישראל כץ: בנושא הפיצוי העקיף – יש חוק לגבי עד 7 קילומטרים; יש נורמה שנקבעה בצוק איתן וקודם לכן, עד 40 קילומטר.

ישראל כץ: לכן בעניין הזה הדברים היו ברורים וגובשו התקנות שאותן הבאתי לפני הוועדה, לפצות בכיסוי עקיף עד 40 קילומטר.

ישראל כץ: הייתה כאן סוגיה אחת חריגה ביחס לפעם הקודמת, וזו הנחיית פיקוד העורף שלא לקיים לימודים ככלל עד 80 קילומטרים ולכן נדרשה כאן התייחסות.

גלעד קריב: אדוני השר, לא רק לימודים אלא גם אירועים.

גלעד קריב: זה קשור לאיזה סוג פיצוי לתת.

גלעד קריב: זה ממש לא היה רק על לימודים.

ישראל כץ: אני מדבר כרגע על הדבר המשמעותי, שניתנה הנחיה ברורה מאוד.

ישראל כץ: הפסקת אירועים – זה דבר שהיה גם בעבר.

ישראל כץ: לכן שקלתי, גם בעקבות הערות של הציבור בנושא הזה ושל גורמים שונים, והחלטתי להוסיף את הנושא של 40 עד 80 קילומטר, את מסלול השכר, שמי שנעדר מעבודתו עקב אותה הוראה בתחום החינוך, המעסיקים אמורים לשלם לו שכר ואם שילמו את השכר אז יוכלו להיכנס לאותו מסלול שכר.

ישראל כץ: זה לא השוואה במאה אחוז ל-40 קילומטר אבל זו נקודה חשובה מאוד שיכולה לאפשר את מתן הפיצויים במסלול הזה.

ישראל כץ: אני באופן אישי, אחרי דיונים, חשבתי שצריך לקבוע כללים מיוחדים לערים המעורבות, ששם הייתה פגיעה, שלגבי נושא הפיצוי הישיר הוגדרה כפעולות איבה והופעל החוק הזה.

משה גפני: קודם כול אני רוצה לשבח אותך לגבי הנושא הזה, שבעקבות הדיון שקיימנו פה, כשביקשנו להגדיל את הקילומטרים מ-40 ל-80 קילומטר, נעתרת לבקשה.

ישראל כץ: אני מביא את זה כהצעה כרגע.

משה גפני: אנחנו משבחים אותך על העניין הזה.

משה גפני: ראיתי ביתד נאמן שאולי אתה תעזוב את משרד האוצר.

משה גפני: אני חושב שזה לא דבר נכון.

ישראל כץ: אם ביתד נאמן זה כתוב אני מתחיל להתייחס אל זה ברצינות.

ישראל כץ: ..

מוסי רז: נראה לי שיתד נאמן ממש רוצים את שר האוצר.

משה גפני: בטח שהם רוצים, מה השאלה.

משה גפני: אני מברך אותך על זה וחושב שזה חשוב מאוד, כמו דברים רבים נוספים שעשית כאן.

ישראל כץ: אני פועל ומשתדל לפעול לצד הפוליטיקה.

ישראל כץ: הופעתי בוועדה הזאת כמדומני פעמיים, בכל פעם היה מצב פוליטי שונה, לפי הבעת הפנים: פעם אלה היו שמחים ופעם אלה היו שמחים.

משה גפני: הופעת יותר מפעמיים והיה בסדר גמור.

אלכס קושניר: גפני, אבל לא עדכנת מה מצב הרוח שלך היום.

משה גפני: אני לא יכול בכל יום, במיוחד לא ביום שני...

ישראל כץ: אנחנו חייבים לקבל החלטות שגם קשורות למועדים ולתהליכים.

ישראל כץ: למשל המודל שבנינו לגבי הפסקת חל"ת והמשכת חל"ת בתחומים מסוימים מחייב החלטות מהירות בחקיקה, כי בסוף יוני הכול כבר מסתיים ואנשים צריכים להיערך – העובדים, המעסיקים.

ישראל כץ: יש עוד דברים כאלה, וזה לא קשור לממשלה כזאת או אחרת, שכולם חייבים לפעול, מה גם שזה נעשה באופן מקצועי – הוועדה צריכה אחרי זה להתייחס, הכנסת וכולם.

ישראל כץ: לגבי ערים מעורבות, חשבתי שהפעם נדרש, מלבד הפיצוי הישיר, גם פיצוי עקיף.

ישראל כץ: יש את עכו, לוד ומקומות אחרים, שבהם נגרמו נזקים כבדים.

ישראל כץ: אז הפיצוי הישיר הוא ישיר.

ישראל כץ: הפיצוי העקיף – הקריטריון שגיבשנו: אם עסק נפגע והוכרז כזכאי לפיצוי ישיר, הוא היה סגור יותר משבעה ימים, ויכול להיות שהוא עוד סגור, בהחלט הוא זכאי לפיצוי עקיף.

ישראל כץ: אלא שכאן המשפטנים סברו שאין די בסמכות האוצר כדי להחליט על כך.

משה גפני: מי הם המשפטנים שסברו?

ישראל כץ: דווקא משרד האוצר היה בעד אבל נציגי היועץ המשפטי לממשלה סברו אחרת.

משה גפני: אז אנחנו נעביר את זה.

משה גפני: לא הבנתי.

ישראל כץ: לא אישרו את זה בסופו של דבר.

משה גפני: מה זה "לא אישרו"?

משה גפני: למה?

משה גפני: אתה צודק במאה אחוז: לאדם יש חנות בלוד או בעכו.

ישראל כץ: או ברמת גן.

משה גפני: או ברמת גן.

משה גפני: בלוד ובעכו כולנו ראינו את זה.

משה גפני: בא השר ואומר שצריך לפצות אותם.

משה גפני: מה הבעיה?

משה גפני: איזו בעיה משפטית יש?

מיכל מרים וולדיגר: אלה שנפגעו באופן ישיר, אבל לא הפורעים.

גלעד קריב: ברמת גן ברור למה רק אם העסק נפגע בנזק ישיר רוצים גם להוסיף לו נזק עקיף.

גלעד קריב: אבל בלוד בעל עסק שבוע לא פתח את העסק שלו, אז לא שרפו את החנות שלו אלא שרפו את החנות הסמוכה.

גלעד קריב: בגלל זה הוא לא יקבל פיצוי?

מיכל מרים וולדיגר: כן, כי אולי הוא הפורע.

משה גפני: גבירותי ורבותי, השר מדבר.

ישראל כץ: אני רוצה להשלים ולומר מה הייתה ההצעה.

ישראל כץ: עסק שנפגע תוך כדי ימי המבצע והיה סגור שבעה ימים ויותר זכאי גם לפיצוי העקיף.

ישראל כץ: על מנת לאפשר את זה בערים המעורבות קבעתי כלל, שזה יהיה בכל מקום שהעסק נפגע.

ישראל כץ: ברור שרוב הפגיעה מן הסוג הזה היא בערים המעורבות, אבל גם אם עסק נפגע בישוב אחר.

ישראל כץ: אבל אותה הסמכה שיש לשר לעשות את זה באופן כללי, כמו לגבי 40 ו-80 קילומטר, נציג היועץ המשפטי לממשלה סבר, אחרי שהוא בדק, שאין כאן הסמכה.

ישראל כץ: אני יכול להגיד לכם: אם יתברר שאפשר באופן חוקי – הייתי ממליץ לעשות את זה.

ישראל כץ: אם צריך לחוקק – שהכנסת תחוקק במהירות, אולי הוועדה, תיקון לעניין הזה לגבי הערים המעורבות.

ישראל כץ: אז זה יכול להיות גם ברוח ההרחבה שחבר הכנסת קריב דיבר עליה.

ישראל כץ: אני יכולתי לעשות את מה שיכולתי.

ישראל כץ: לצערי בחלק הזה לא הובא הדבר.

משה גפני: אדוני שר האוצר, אני למדתי בישיבה ליטאית.

ישראל כץ: אני למדתי בישיבה תיכונית.

משה גפני: בישיבה תיכונית זה פחות, בישיבה ליטאית יותר.

משה גפני: בישיבה ליטאית אין דבר כזה שמקבלים דברים כמובן מאליו.

משה גפני: אני רוצה להבין למה.

משה גפני: אתה אומר שנציג היועץ המשפטי לממשלה אמר שזה לא מתאים.

ישראל כץ: מאיר לוין.

משה גפני: אני חונכתי שאני רוצה לדעת למה.

משה גפני: למה בעל החנות בעכו שהחנות שלו הייתה סגורה, בין אם הוא יהודי ובין אם הוא ערבי, למה אי אפשר לפצות אותו בפיצוי הזה שהשר דיבר עליו?

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: היועץ המשפטי לממשלה אמר ואנחנו נעבור לדום?

משה גפני: אני רוצה להעביר את זה.

משה גפני: באחד הדיונים שהיה כאן בישיבה המקדימה עסקנו בנושא היישובים המעורבים, שלא היה את זה קודם.

משה גפני: זה לא היה באף מבצע קודם וזה לא היה בשום מקרה שאנחנו היינו עדים לו.

משה גפני: לכן אני שמח שהשר מביא את זה ואני חושב שצריך לאשר את זה.

משה גפני: אלא אם כן יבואו המשפטנים במשרד המשפטים ויגידו לנו סיבה ממשית למה לא לעשות את זה.

משה גפני: אנחנו לא נעשה דבר לא חוקי, אבל אם הוא חוקי צריך לאשר אותו.

ישראל כץ: אני בעד זה, אם אפשר יהיה בתיאום לאשר.

ישראל כץ: בכל מקרה, לגבי הדבר הבסיסי - - -

משה גפני: אבקש גם מן היועצת המשפטית לוועדה להתייחס.

שגית אפיק: אנחנו לא מכירים את המחלוקת.

שגית אפיק: כששוחחנו עם המשפטנים קודם לכן הם לא אמרו לנו שיש פתרון ושיש בעיה משפטית.

שגית אפיק: נשמח לשמוע מהם גם את השאלות וגם את התשובות.

משה גפני: אז הם גם הסתירו את זה?

משה גפני: זה גם לא שקוף?

ישראל כץ: זאת הצעתנו וצריך להסביר אותה מי שאמון על הדברים.

משה גפני: כרגע נתייחס לכל התקנות, כולל לגבי הערים המעורבות, וגם לגבי הסכומים שעליהם מדובר בתקנת השכר.

ישראל כץ: אני מבין שלגבי תקנת השכר יש פער מסוים.

משה גפני: יש פער בין 370 שקל ל-420 שקל.

ישראל כץ: זה נכון לגבי כל הדברים.

מירי סביון: לגבי התקנות שהוגשו לוועדה, כפי שהשר ציין, יש לנו תקנות קבועות, שמאפשרות פיצוי נזק עקיף ליישובי ספר.

משה גפני: למה לא העברתם נתונים שביקשנו?

משה גפני: למה אתם מסתירים?

מירי סביון: איזה נתונים לא העברנו?

גלעד קריב: ביקשנו הערכה, מה המשמעות של נזק עקיף.

קריאה: העברנו בלילה.

משה גפני: ב-12 בלילה.

משה גפני: למה לא קודם?

משה גפני: למה לא להעביר?

משה גפני: שנלמד, נקרא.

משה גפני: יש אנשים שמבינים בזה אצלנו.

מירי סביון: כפי שנאמר פה, יש תקנות קבועות לגבי יישובי ספר שנמצאים במרחק 7 קילומטרים מרצועת עזה.

מירי סביון: אלה עסקים שזכאים באופן קבוע לפיצוי נזק עקיף, גם במסלול אדום, וכמובן שההוראות האלה נשארות.

מירי סביון: מה שהשתנה לגבי היישובים האלה, שבדרך כלל נדרשת הפסקת פעילות, בהתאם לענף, של 24 שעות, ושל יותר מזה בענפי המסחר.

מירי סביון: כרגע לא נדרשת הפסקה והם זכאים מן היום הראשון של הנזקים במסלול הקבוע, המסלול האדום, וגם במסלולים הנוספים כמובן.

מירי סביון: בנוסף נוספו בתקנות הוראות שעה בגין תקופת המבצע, פיצויי נזק עקיף ליישובים שנמצאים במרחק עד 40 קילומטר, ויש גם הרחבה, כפי שהשר אמר, במסלול שכר עבודה, גם ליישובים שנמצאים במרחק עד 80 קילומטר.

מירי סביון: אגיד כמה מילים לגבי המסלולים.

מיכל מרים וולדיגר: עכו זה לא 80 קילומטר.

ינון אזולאי: אם אפשר, תסבירי לנו על המחזוריות, למה בין 40 ל-80 אין.

ינון אזולאי: נשמח לשמוע.

מירי סביון: אני מציעה שקודם נציג את הדברים ואז נתייחס לשאלות.

משה גפני: כן, תסבירי ברצף.

מירי סביון: לגבי המסלולים: מסלול מחזורים מיועד לעסקים שממוקמים באזור עד 40 קילומטר מן הגבול.

מירי סביון: אובדן הרווחים נמדד בהתאם לירידת המחזורים של העסקים, לפי תקופת הדיווח שלהם במע"מ, דו-חודשי או חד-חודשי, כאשר במקרה שלנו המסלול דומה למסלולים שהיו לנו באירועים קודמים.

מירי סביון: אחד השינויים שעשינו כאן הוא שההשוואה של ירידת המחזורים תהיה בהתייחס לשנת 2019, לאור העובדה ששנת 2020, שנת הקורונה, הייתה שנה קשה מאוד וחלק גדול מן העסקים ירדו במחזור, אז כדי לתת להם את התקופה הטובה יותר ההשוואה תהיה לשנת 2019.

מירי סביון: בנוסף נקבעו בתקנות הוראות מיוחדות לגבי עסקים חדשים שנפתחו במועדים מאוחרים יותר ולכן צריך לעשות התאמות.

מירי סביון: במסלול הזה יש מגבלה של הפיצוי עד מיליון שקל לכל עסק.

מירי סביון: מסלול המחזורים, כפי שאמרתי, מיועד רק לעסקים שהם במרחק עד 40 קילומטר מן הגבול.

מירי סביון: יש את מסלול שכר עבודה, מסלול שהיה קיים.

מירי סביון: כפי שהשר אמר, הפעם בשונה מאשר בעבר הרחבנו עד 80 קילומטר.

מירי סביון: הפיצוי עבור אובדן שכר עבודה שמשולם לעובדים הוא בסכום קצוב של 370 שקלים ליום עבודה.

משה גפני: למה?

משה גפני: זה היה פעם.

משה גפני: למה אתם לא מגדילים אותו?

משה גפני: צריך להגדיל אותו.

מירי סביון: כרגע זה מה שמוצג בתקנות.

משה גפני: אנחנו דורשים שזה יהיה על פי הערך הריאלי, שזה לפי דעתי 430 שקל.

משה גפני: 370 שקל היה פעם.

גלעד קריב: על פי מה חושב ה-370 שקל?

גלעד קריב: שכר ממוצע?

גלעד קריב: שכר חציוני?

ינון אזולאי: אתם משאירים את זה כפי שהיה אז.

שגית אפיק: 370 שקל זה הסכום שנקבע בתקנות הקודמות בשנת 2019 עם הוועדה, על בסיס שכר ממוצע.

מירי סביון: הפיצוי בגין שכר עבודה יינתן בגין היעדרות של עובדים או עובדות שמועסקים במוסדות חינוך שנסגרו בהתאם להנחיות פיקוד העורף או עובדים שנשארו בבית כדי להשגיח על ילדיהם מתחת לגיל 14, אחד ההורים, שוב מכיוון שמוסדות החינוך היו סגורים.

מירי סביון: אלה המקרים שבהם יש זכאות למעסיק עבור שכר עבודה.

מירי סביון: כמובן שזה מותנה בכך שהמעסיק ישלם את שכר העבודה לעובדים האלה.

מירי סביון: בנוסף יש מסלולים מיוחדים לחקלאים, שנקבעים בהתאם לייחודיות של האזורים – עד 7 קילומטרים, בין 7–20 קילומטר, בין 20–40 קילומטר – מסלול שמבוסס על המשכורות בענף הזה, עם איזשהם מקדמים בהתאם למרחק מן הגבול.

שלמה קרעי: במסלול חקלאות זה רק שכר עבודה?

שלמה קרעי: מה עם הנזק של החקלאים?

שלמה קרעי: הרי אלה מסלולים חלופיים.

מירב כהן: זה לא שכר עבודה.

מירב כהן: זה גם עובדים שהגיעו לעבודה.

מירב כהן: זה אובדן תפוקות של העובדים.

מירב כהן: העובדים כן הגיעו לעבודה אבל לא הצליחו לעבוד במשך רוב היום, למרות שהם הגיעו לעבודה.

מירב כהן: הם לא עומדים בכללים של ילדים מתחת לגיל 14 או אדם עם מוגבלויות.

מירב כהן: עדיין מקבלים עליהם את השכר.

מירב כהן: זה אובדן תפוקה של העובדים.

מירב כהן: זה נעשה בתיאום עם משרד החקלאות, הנושא הזה תואם מולם.

שלמה קרעי: אני יכול לשאול שאלת המשך?

שלמה קרעי: אני לא מצליח להבין.

שלמה קרעי: ראיתי שמדובר בפיצוי על כל התקופה, משהו כמו 4,000 שקל לעובד או 3,400 שקל.

מירב כהן: אני יכול להסביר.

שלמה קרעי: כשחקלאי לא עיבד את האדמה שלו שבועיים או לא ריסס את הפרדס שלו או לא הדלה את שתילי העגבניות או לא עשה את מה שצריך שבועיים שלמים והפקיר את השטח שלו, הנזק יכול להיות משמעותי הרבה יותר.

שלמה קרעי: אני לא חושב שאפשר לתת כלל אצבע כזה של שכר עבודה.

שלמה קרעי: צריך משהו הרבה יותר משמעותי לחקלאים.

משה גפני: תודה.

משה גפני: בבקשה תשובה.

מירב כהן: אסביר.

מירב כהן: אני מנהל קרן הפיצויים ברשות המסים.

מירב כהן: ב-0–7 קילומטרים יש את המסלול האדום, שזה בלי תקרה.

מירב כהן: הם יכולים להגיש על כל נזק שנגרם להם.

מירב כהן: זה האזור שספג וחקלאים בקושי יכלו להיכנס אליו.

מירב כהן: אז הם זכאים גם למסלול אדום או למסלול של אובדן תפוקה.

מירב כהן: התפוקה ב-0–7 קילומטרים מחושבת לפי 125% על כל עובד, שכר העבודה של העובד מוכפל ב-1.25 ומוכפל בימי הלחימה שהיו, שבעה וחצי ימים.

שלמה קרעי: מתי יינתן הפיצוי הזה במסלול הרגיל?

שלמה קרעי: זה ייקח חודשים ארוכים.

משה גפני: חבר הכנסת קרעי, תן לו להשלים.

שלמה קרעי: יש כאלה שנפגעו בצוק איתן ועדיין לא קיבלו את הפיצוי באופן מלא.

מירב כהן: אסביר שוב.

מירב כהן: ב-0–7 קילומטרים יש אפשרות לבחור במסלול האדום.

מירב כהן: הנזקים היו מורכבים יותר ב-0–7 קילומטרים השנה מאשר בצוק איתן.

מירב כהן: צוק איתן היה במעבר בין עונות, זה היה ביולי–אוגוסט.

מירב כהן: השנה זה בדיוק בקטיף ולכן הנזקים הרבה יותר משמעותיים.

מירב כהן: לגבי השאלה שלך, בכוונה יצרנו עם משרד החקלאות מסלול, שהחקלאי יוכל ללכת במסלול מהיר יותר ללא בדיקה פרטנית.

מירב כהן: זה היה הרעיון לבדוק אובדן תפוקות.

מירב כהן: למרות שהעובדים הגיעו לעבודה, למרות שהעובדים יצאו לשטח הם לא הצליחו לעבוד באותו יום בצורה מלאה.

שלמה קרעי: לא נחשב שהם היו בכלל.

מירב כהן: בגלל זה אנחנו מפצים אותם למרות שהעובד היה, גם אם הוא עשה 20% מן העבודה אז הוא מקבל 125% מהשכר שלו.

מירב כהן: זה ב-0–7 קילומטרים.

מירב כהן: ב-7 עד 20 קילומטר זה 85% מן השכר שלו.

מירב כהן: זה עובד שכן הגיע לעבודה, בשונה מעובדים אחרים, זה אובדן תפוקה בחקלאות.

מירב כהן: לעסקים שבין 20 ל-40 קילומטר זה 0.5% מן השכר של אותו עובד שהגיע לעבודה.

מירב כהן: זה מוכפל בערך השעה, כרגע זה ב-370 שקלים, כך רשום בתקנות.

שלמה קרעי: אמיר, אתם תהיו מוכנים לאיזשהו בורר של משרד החקלאות במקומות שאין הסכמה, כשזה לא אדום בוהק או ירוק בוהק?

שלמה קרעי: הרי מדובר באנשים שלא יצאו לשטח.

שלמה קרעי: אתה צובע את זה כאילו אנשים באו לעבודה.

שלמה קרעי: היינו בממ"ד.

שלמה קרעי: אני גר שם.

שלמה קרעי: אנשים במשך שבועיים לא יצאו למרחק של יותר מ-15 שניות מן הממ"ד.

שלמה קרעי: אז זה לא נחשב שאנשים באמת היו בעבודה.

שלמה קרעי: צריך לתת להם, לא לגרור רגליים.

שלמה קרעי: אני זוכר בצוק איתן, הייתי מעורב גם בזה לפני שהייתי בכנסת.

שלמה קרעי: צריך לתת להם אפשרות, לאלה שרוצים אולי מקדמות, אולי על ידי מישהו שמבין יותר, בעין יותר מקצועית, מישהו ממשרד החקלאות שיוכל להיות בורר בעניין הזה ולא להסתפק בהחלטה של פקיד שומה.

משה גפני: צביקה כהן ממשרד החקלאות, מה אתה אומר על מה שהוא מציע?

צביקה כהן: בוקר טוב לכולם.

צביקה כהן: המסלול הירוק מוגדר.

צביקה כהן: לכאורה אין איתו בעיה.

צביקה כהן: המסלול האדום גם מוגדר.

צביקה כהן: יש דברים באמצע ב-0–7 קילומטרים.

צביקה כהן: אם אדם לא ריסס או אם אדם לא הלך לפתוח מים לא ממש רואים את הנזק.

משה גפני: מה אתה אומר על ההצעה שלו לגבי בורר?

צביקה כהן: הייתי קורא לזה מגשר ולא בורר.

צביקה כהן: גם בצוק איתן הייתה אפשרות לבצע את זה.

צביקה כהן: מס רכוש פחות הלכו על זה אבל זה היה רשום איפשהו.

צביקה כהן: אני חושב שזה נכון.

צביקה כהן: אני בעד ההצעה הזאת, בעיקר למקרים שהם לא אדום בוהק ב-0–7 קילומטרים.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מירי סביון: חשוב לי להגיד שככל שיש מחלוקות או דיונים בנושא הנזק העקיף אז הנושא הזה מוסדר ונערכים דיונים.

מירי סביון: בסך הכול הובעה שביעות רצון רבה מן הדרך שבה הנושאים מטופלים.

מירי סביון: לא נכון להיכנס פה להליכים נוספים.

מירי סביון: אין מניעה שהחקלאים יתייעצו בכל הגופים.

משה גפני: למה אני חי בהרגשה שאתם כל הזמן עושים את כל מה שצריך ואם אנחנו מתערבים במשהו אז זה לא בסדר?

משה גפני: אמר צביקה כהן, ואני חושב שזה הגיוני, כאשר יש מצב אי-שם באמצע, שיהיה עוד הליך, שיהיה מגשר, שיהיה מישהו ממשרד החקלאות או ממשרד האוצר.

משה גפני: למה כל מה שאתם עושים הוא בסדר?

מירי סביון: יש הליך מסודר שנעשה.

משה גפני: יכול להיות שההרגשה שלי לא נכונה, אבל יש כל כך הרבה טענות, ויש כל כך הרבה שבחים גם.

משה גפני: אני משבח גם את התקנות ששר האוצר הביא.

משה גפני: יש בעיות וצריך שיהיה בהן מגשר.

מיכל מרים וולדיגר: לגבי מסלול שכר העבודה, כתבתם כאן:

מיכל מרים וולדיגר: עד 80 קילומטר.

מיכל מרים וולדיגר: לא ברור לי איפה תושבי יפו בסיפור הזה.

מיכל מרים וולדיגר: ב-80 קילומטר עכו לא נכנסת.

משה גפני: אני רוצה שהיא תשלים את הדברים שלה ולאחר מכן יש לי רשימה של דוברים שאנחנו נלך על פיה, אבל קודם כול שהיא תשלים.

משה גפני: מירי סביון, בבקשה.

מירי סביון: מבחינת הסקירה – אלה עיקרי הדברים, אין לי מה להוסיף.

מירי סביון: הפירוט הוא כבר בהקראה עצמה.

משה גפני: אני רוצה לדעת לגבי הערים המעורבות.

משה גפני: מה הבעיה?

משה גפני: למה זה לא בפנים?

מירי סביון: אני מציעה שהייעוץ המשפטי יסביר את הדברים כי זה עניין של סמכויות.

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה לרשות המסים.

משה גפני: עוד רגע.

משה גפני: אני רוצה שהם יסיימו את העניין הזה.

משה גפני: אמרנו: יש לנו הערה לגבי התשלום, לגבי השכר – מה שהיה פעם, לא היום, אנחנו נבקש לשנות אותו.

משה גפני: יש לנו שאלה לגבי הערים המעורבות.

משה גפני: אנחנו חושבים שזה חלק מן העניין.

משה גפני: למה אי אפשר להכניס את מה שהשר הציע?

אחמד טיבי: כולל יפו.

משה גפני: כן, בטח.

שלמה קרעי: אבל לא שהפורעים יקבלו פיצוי.

מיכל מרים וולדיגר: בדיוק, כדי שלא ייצא החוטא נשכר.

מיכל מרים וולדיגר: אפשר להצמיד את זה לפגיעה ישירה ואז מי שנפגע יכול לקבל פיצוי.

אחמד טיבי: בואו נשמע מה דעתו של קרעי.

משה גפני: אני לא רוצה את דעתו של קרעי.

משה גפני: אני רוצה להתחיל לעשות אימונים, מה יהיה כשבקואליציה יגידו "הפורעים" ויתברר שהם סתם אומרים את זה בגלל שהם אנשי ימין.

משה גפני: אני אשמור על העניין הזה.

אחמד טיבי: תגדיר "ימין".

משה גפני: אני מתכוון למקרה שאנשים נפגעו, ולא משנה בני איזו דת הם ולא משנה באיזו עיר הם גרים.

ישראל כץ: העיקרון פשוט: מי שמקבל פיצוי ישיר זכאי לפיצוי עקיף.

משה גפני: לכן אנחנו רוצים להבין.

משה גפני: העלינו את זה גם בישיבה הקודמת.

משה גפני: אנחנו שמחים שהשר קיבל את העמדה הזאת.

ישראל כץ: שלמה קרעי, אם מישהו מוליך שולל הוא לא זכאי גם לפיצוי הישיר.

משה גפני: זה ברור לגמרי ולא עומד לדיון.

משה גפני: אנחנו מדברים על אזרח רגיל שגר באיזו עיר והמקום שלו נסגר בגלל מה שהיה.

משה גפני: בבקשה, נציג משרד המשפטים.

אלעד סלומינסקי: דבר ראשון, עברה אלינו שאלה פרשנית מן הייעוץ המשפטי של רשות המסים ושל משרד האוצר.

אלעד סלומינסקי: אני רוצה להדגיש, מדובר בשאלה פרשנית לגבי הסמכות של שר האוצר לתקן בתקנות לפי סעיף 36(ב1).

אלעד סלומינסקי: לא מדובר פה כמובן על השאלה האם ראוי לשלם פיצויים עקיפים לתושבי הערים המעורבות, כמובן אין לנו שום התנגדות לעניין.

אלעד סלומינסקי: השאלה היא על ההסמכה של השר.

אלעד סלומינסקי: לפי סעיף 36(ב1) לחוק נאמר שניתנת הסמכה לשר לקבוע פיצויים לענייני אלימות רק לנזק שנגרם לגופו של נכס.

אלעד סלומינסקי: נזק שנגרם לגופו של נכס זה ביטוי מצמצם, שבאותו חוק עצמו, כמה סעיפים לפני כן, התייחס בפירוש רק לנזקים ישירים.

אלעד סלומינסקי: אם תסתכלו על ההגדרות, יש הגדרה של שני נזקים: "נזק מלחמה" ו"נזק עקיף".

אלעד סלומינסקי: "נזק עקיף" הוא בדיוק מה שרוצים לקבוע פה: הפסד או מניעת רווח.

אלעד סלומינסקי: לעומת זה, "נזק מלחמה" הוא נזק ישיר והוא מוגדר כנזק שנגרם לגופו של נכס.

ינון אזולאי: נזק עקיף היה עד 7 קילומטרים.

ינון אזולאי: מי שנמצא עד 40 קילומטר – איך יהיה לנו אותו?

אלעד סלומינסקי: זה נזק מלחמה, לא נזק אלימות.

ינון אזולאי: קבעתם גם את זה לפי תקנות.

ינון אזולאי: לפי אילו תקנות?

אלעד סלומינסקי: סעיף 36(ב1) – זה לא נכנס להגדרה "נזק מלחמה".

אלעד סלומינסקי: יש סעיף מיוחד ל"נזק אלימות".

ינון אזולאי: הרי לא רק אנחנו אומרים את זה, כל גורמי המקצוע אמרו, גם אנשי המשטרה, שהכול היה בגלל ההסלמה והכול כתוצאה מן המלחמה.

ינון אזולאי: זה שאף טיל לא נפל שם אלא אדם בא לשם ועשה מעשה אלימות – זה תוצאה של מלחמה.

ינון אזולאי: אם הגדרת ואמרת שגם אם יבוא אליך מישהו שבין 7–40 קילומטר אתה תיתן לו פיצוי אם קרה שם משהו, כמו שלשר הייתה אחריות בין 7–40 קילומטר, גם בין 40–80 קילומטר או בערים המעורבות אתה יכול לתת את זה, על אותו משקל של 7–40 ו-40–80 וגם ערים מעורבות.

ינון אזולאי: אין שום סיבה להפריד ביניהם, כשהכול כתוצאה של מלחמה, כי לולא המלחמה זה לא היה קורה.

אלעד סלומינסקי: ב-2006 נקבע תיקון ספציפי לגבי נזקים מן הסוג של אלימות על רקע לאומני, כלומר בתוך המדינה, פעולות איבה.

אלעד סלומינסקי: לכן אנחנו אומרים שההסמכה שנמצאת כרגע בחוק לשר לתקן מוגבלת לנזק ישיר.

שגית אפיק: אני מצטערת, אני לא בטוחה שהבנתי את הטענה.

שגית אפיק: סעיף 36(ב1) מתייחס לנזק ישיר.

שגית אפיק: לא?

שגית אפיק: השר מבקש לפצות על נזק עקיף.

אלעד סלומינסקי: סעיף 36(ב1) מסמיך את השר לקבוע פיצויים לעניין מסוים, וזה פיצויים רק לנזקים ישירים לפעולות אלימות.

אלעד סלומינסקי: נזק עקיף זה לא בהסמכה.

שגית אפיק: המסלולים הירוקים שאתם מביאים עכשיו, מכוח איזה סעיף אתם מביאים אותם?

מירב כהן: מהגדרת "נזק עקיף".

שגית אפיק: בסוף השר מבקש לפצות, אם אני מבינה נכון, על נזק עקיף.

שגית אפיק: לא?

מירב כהן: "נזק עקיף" על פי ההגדרה נובע רק מנזקים בעקבות פעולות מלחמה.

שגית אפיק: או פעולות איבה.

ישראל כץ: זו הפרשנות המתבקשת, אבל היא לא ניתנה.

שגית אפיק: ההגדרה "נזק מלחמה" היא: "נזק שנגרם לגופו של נכס עקב פעולות מלחמה על ידי הצבאות הסדירים של האויב, או עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל, או עקב פעולות מלחמה על ידי צבא ההגנה לישראל.

שגית אפיק: " זה לא נכנס ל"פעולות איבה"?

קרן ברק: זה אומר בעצם שצריך להוכיח שהחמאס מימן את הפעולות האלה.

משה גפני: לא כתוב את זה.

משה גפני: רבותי, אני לא מקבל את הפרשנות הזאת שלכם בשום מקרה ובשום צורה.

משה גפני: יש חוק שקובע על מה אנחנו מדברים.

משה גפני: בין היתר אנחנו מדברים גם על זה.

משה גפני: אין שום סיבה שבעולם להגיד: אני בעד זה שישלמו להם את הפיצוי – כולם מסכימים שצריך לשלם להם את הפיצוי – אבל אי אפשר בגלל איזו פרשנות לא נכונה של החוק.

משה גפני: הפרשנות של החוק היא חד-משמעית, היא ברורה.

משה גפני: אני מציע שאתם תשנו את הפרשנות שלכם, עם כל הכבוד.

משה גפני: מה שאומר משרד המשפטים או מה שאומר היועץ המשפטי לממשלה זה לא הלכה למשה מסיני.

משה גפני: אני יודע גם לקרוא את החוק הזה.

משה גפני: כתוב בחוק חד-משמעית, גם לגבי נזקים עקיפים: אם זה פעולות איבה.

משה גפני: אלה הן פעולות איבה, מבלי להביע עמדה איזה צד אשם.

משה גפני: זה פעולות איבה.

משה גפני: הרי ברור שזה נובע מתוך אותו מערך מלחמתי שהיה באותה תקופה, ואנחנו מקווים שזה לא יחזור.

שלמה קרעי: תביא את הפרשנות להצבעה בוועדה.

משה גפני: אביא להצבעה את התקנות.

ינון אזולאי: גם מה שהם אומרים ב"נזק עקיף", אני לא רואה הבדל אם אתם מבחינים מבחינת מלחמה בין 40 קילומטר ל-80 קילומטר.

ינון אזולאי: אין שום הבדל, כי זה מלחמה, וגם בנתניה סגרו מוסדות וגם שם צריך לשלם את שכר העובדים וגם בלוד ובכל מקום, צריך לשלם עד היכן שאמר פיקוד העורף.

ינון אזולאי: בגני ילדים למשל לא נותנים.

ינון אזולאי: בנתניה לא משלמים.

ינון אזולאי: אנשי רשות המסים, מעבר לכך, בשבוע שעבר העלינו פה את נושא העמותות שיש להן מעונות יום.

ינון אזולאי: אני תמיד אומר גילוי נאות, אשתי מנהלת מעון יום ולכן אני מכיר, אבל לא בגלל זה אני פועל.

ינון אזולאי: שם למשל עמותה שמנהלת מפסידה פעמיים, היא לא מקבלת וגם ההורים מפסיקים לשלם לה.

ינון אזולאי: אין פה פתרון לאנשים האלה, לא לעובדים שלהם ולא לפיצוי שלהם.

ינון אזולאי: הייתה להם בעיה בתקופת הקורונה ויש להם בעיה גם עכשיו.

ינון אזולאי: ביקשנו לפתור את הבעיה הזאת.

ינון אזולאי: אני מדבר על עמותות שיש להן מעונות יום או גני ילדים, שלא מקבלות פיצוי על העובדים שלהן כי אין להן שום דבר מול רשות המסים.

ינון אזולאי: בפעם שעברה העלינו את זה, אמרתם שתבדקו ותחזרו אלינו עם תשובה.

מירי סביון: היא עמותה מתוקצבת או לא מתוקצבת?

ינון אזולאי: היא לא מתוקצבת.

ינון אזולאי: תבדקו.

ינון אזולאי: ההכנסות שלהן נטו מתשלום הורים או מסבסוד העמותה.

ינון אזולאי: המדינה אומרת: אנחנו לא מסבסדים אתכם, אנחנו מסבסדים את ההורים, אז הם לא יכולים לקבל.

ינון אזולאי: תבדקו תוך כדי הישיבה ותענו לי תשובה.

ינון אזולאי: אם זה בהגדרה – תגידו לי ואודה לכם.

ינון אזולאי: תבדקו את זה, כי בפעם שעברה גם היה אותו ויכוח.

ינון אזולאי: דבר נוסף, קבעתם תקרה עד מיליון שקל בפיצוי.

ינון אזולאי: משיחה עם כל הגורמים, מיליון שקל זה לא התקרה הנכונה.

ינון אזולאי: תעלו את זה ל-1.5 מיליון שקל, זו התקרה הנכונה.

ינון אזולאי: תעשו את החישובים שלכם.

ינון אזולאי: נפגשתי עם התעשיינים ועם גורמים נוספים.

ינון אזולאי: אני חושב שאתם צריכים לבדוק את העניין הזה, שזה יעלה ל-1.5 מיליון שקל.

ינון אזולאי: דיברנו על שכר העובדים.

ינון אזולאי: אמרתם שמי שמקבל בעקבות הקורונה לא יוכל לקבל פה.

ינון אזולאי: אני בעד שלא יקבל פעמיים אבל יש מקומות שזה פוגע בהם.

ינון אזולאי: אולי תעשו ועדת חריגים שתחליט איפה חסר להם ולהשלים להם, שכן יוכלו לקבל או לא יוכלו לקבל, אבל צריכה לקום איזו ועדת חריגים.

ינון אזולאי: לא לעשות משהו רוחבי, לא להגיד: זהו, אמרנו, ונגמר.

ינון אזולאי: אתם צריכים לשמוע בסופו של דבר מה הציבור צריך, מה אותם בעלי העסקים צריכים.

ינון אזולאי: הדבר האחרון, נתתם על פי מאי 2019.

ינון אזולאי: מבדיקה שערכתי, במאי 2019 הייתה ספירת העומר.

ינון אזולאי: אולמות האירועים באותו זמן לא קיבלו, והפעם זה פגע בהם.

ינון אזולאי: צריכים להיות רגישים גם בנושא הזה.

ינון אזולאי: כאשר עושים משהו צריך לעשות לכולם.

ינון אזולאי: והחשוב מכול, כפי שדיברנו, תעשו עד 80 קילומטר.

שלמה קרעי: להשוות לחודש יוני 2019, להשוות לתאריך העברי ולא לתאריך הלועזי.

שלמה קרעי: כשיש עונתיות צריך להשוות לתאריך העברי.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב-ראש.

ולדימיר בליאק: לגבי 370 שקל – אני מבין שזה מה שהיה, ומדברים פה על 420 שקל, 430 שקל.

ולדימיר בליאק: יכול להיות שזה צריך להיות על פי השכר הממוצע במשק בתוספת עלויות מעביד, ואז אנחנו מגיעים ל-570 שקל.

ולדימיר בליאק: בואו נדבר על זה.

ולדימיר בליאק: יכול להיות שצריך להחזיר לפי השכר בפועל בכפוף לתקרה.

מירב כהן: 370 שקל הוא שכר ממוצע למשק, כולל הוצאות סוציאליות, בשנת 2019, בתיאום עם התאחדות התעשיינים.

ינון אזולאי: הפעם ה-370 שקל זה בתיאום איתם?

מירב כהן: את ה-370 שקל לקחנו מ-2019.

ינון אזולאי: זה לא בתיאום איתם.

קטי קטרין שטרית: ולדימיר מדבר בשם כולנו.

משה גפני: ולדימיר, אני בעד שאנחנו נלך לפי 500 שקל, שזה בערך השכר הממוצע במשק לפי מה שאתה אומר.

משה גפני: אני מכיר את המצב.

משה גפני: על זה נאמר:

משה גפני: תפסת מרובה – לא תפסת.

משה גפני: נכון שצריך ללכת לפי מה שאתה אומר אבל אז זה לא יהיה.

משה גפני: לכן אני מציע שאנחנו נתמקד בעניין הזה, שזה היה 370 שקל ויהיה 430 שקל.

ולדימיר בליאק: 370 שקל זה לא מספיק.

ולדימיר בליאק: לגבי עסקים שספגו פגיעה ישירה בטווח 40–80 קילומטר, ראיתי כאלה ברמת גן למשל.

ולדימיר בליאק: מי שפתח קריאה למס רכוש צריך לקבל גם פיצוי לפי מסלול מחזורים.

ולדימיר בליאק: עוד נקודה חשובה, עוסקים מורשים – מי שמדווח חודשית זה עסק עם מחזור הכנסות מעל 1.5 מיליון שקל.

ולדימיר בליאק: הרוב מדווחים דו-חודשית.

ולדימיר בליאק: מה יקרה?

ולדימיר בליאק: הם ידווחו לפי מאי-יוני 2021.

ולדימיר בליאק: מה קרה ב-1 ביוני?

ולדימיר בליאק: הסירו את המגבלות.

ולדימיר בליאק: ההכנסות שלהם יגדלו, הפיצוי שלהם יישחק.

ולדימיר בליאק: אני מציע שכל עוסק מורשה, גם אלה שמדווחים ברמה דו-חודשית, יקבל אפשרות להגיש בקשה לפי מחזור של מאי 2021.

ולדימיר בליאק: אם אין לכם פתרון טכני אז אני יכול להציע לכם.

ולדימיר בליאק: אתם זוכרים שכאשר הורדתם את המע"מ מ-18% ל-17% עסקים דיווחו לפי שתי רובריקות, על פי 18% ו-17%.

ינון אזולאי: הם לא מחפשים פתרונות.

ינון אזולאי: למה אתה מביך אותם?

ולדימיר בליאק: אז באותו אופן.

ולדימיר בליאק: עוד דבר קטן, אני לא יודע מתי הפיצוי הזה יגיע.

ולדימיר בליאק: יכול להיות שצריך להכניס פה גם מקדמות.

ולדימיר בליאק: ודבר אחרון, העובדה ששבועיים וחצי אחרי סיום המבצע אנחנו מדברים על פיצויים, זה רק מחדד את הצורך במתווה פיצויים קבוע לכל סבב שיבוא.

מוסי רז: אדוני היושב-ראש, בדיון קודם כול אנחנו צריכים לזכור את הנפגעים.

מוסי רז: יש אנשים מאחורי הדברים האלה.

מוסי רז: כמובן יש את הנפגעים בנפש, על זה אנחנו לא מדברים כי זה לא קשור לדיון הזה.

מוסי רז: קודם כול אלה שבתי המגורים שלהם נפגעו.

מוסי רז: יצא לי לבקר לפני עשרה ימים באשקלון במלונית שפונו אליה ומשוכנות בה משפחות בצפיפות.

מוסי רז: למרות שאני בטוח שפקידי מס רכוש עושים הכול על מנת לפתור את הבעיה, לא תמיד הם מרגישים שמטפלים בהם כיאות.

מוסי רז: בסוף ההרגשה היא גם דבר חשוב בכל העניין הזה.

מוסי רז: רבים מהם מתלוננים שהם לא מצליחים לקבל את הפיצוי המתאים ולכן הם לא מצליחים לחזור לבית שלהם, כי הקבלן מציע הצעה שנראית גבוהה מדי למס רכוש, אלף אחד ודברים שאני לא רוצה להיכנס אליהם.

מוסי רז: גם ביקשתי שאחת מהן תשתתף בדיון ואני מקווה שיעלו אותה בזום על מנת לקבל דוגמה כזו.

מוסי רז: אני לא צריך לדבר לא בשמה ולא בשם אחרים.

מוסי רז: צריך לפתור את הבעיות האלה.

מוסי רז: אני בטוח שיש הרבה רצון טוב, אבל יש כאן בעיה.

מוסי רז: כמובן יש כאן דברים שהייתי רוצה להבהיר.

מוסי רז: בדיון הקודם ישב כאן גדי ירקוני ועכשיו התקדמנו מאוד בנושא החקלאות.

מוסי רז: אני רוצה להיות בטוח – יושב פה אבו וילן וגם חקלאים אחרים – שחקלאים על קו הגדר וגם ב-8 קילומטר מן הגדר לא נפגעים וקיבלו את הפיצוי המתאים.

מוסי רז: דבר אחרון זה נושא מוסדות החינוך.

מוסי רז: אני לא מבין מן הנוסח האם זה כולל גם את כל המוסדות של גילאי לידה עד שלוש.

מוסי רז: הרי הפגיעה זהה, כמו במוסדות חינוך אחרים.

מוסי רז: למען הסר ספק, אני מציע שבכל מקום זה יובהר בנוסח על מנת שלא יהיו תקלות לאחר מכן.

שלמה קרעי: אני רוצה לחדד את הנקודות.

שלמה קרעי: דיברנו על החקלאים, בעיקר בטווח 0–7 קילומטרים, וגם האחרים.

שלמה קרעי: מה שהסכים ואמר נציג משרד החקלאות – הדברים מדברים בעד עצמם.

שלמה קרעי: צריך לתת כאן אפשרות לאלה שהם לא במסלול אדום בוהק או במסלול ירוק בוהק, אפשרות לבוררות.

שלמה קרעי: בצוק איתן היו הרבה בעיות, היו הרבה ויכוחים, לפי מה שאני זוכר.

שלמה קרעי: יש כאלה שעד היום לא קיבלו את מה שהם חושבים שמגיע להם.

שלמה קרעי: לאפשר בוררות, מגשר במשרד החקלאות.

שלמה קרעי: נושא נוסף שהזכיר חבר הכנסת אזולאי, לגבי העונתיות.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, חשוב שתהיה איתי.

שלמה קרעי: זה לא נוגע רק לבעלי אולמות שהיו בספירת העומר.

שלמה קרעי: בחודש מאי 2019 היו יום השואה, יום הזיכרון ויום העצמאות.

שלמה קרעי: זה היה חודש עם מחזור נמוך ביחס לחודשים רגילים.

שלמה קרעי: הייתי מנסה למצוא פתרון, אולי במקום להשוות לחודש מאי יש להשוות לחודש יוני.

משה גפני: אתם לוקחים בחשבון, למשל לגבי אולמות אירועים, שבאותו זמן הייתה ספירת העומר ולא היו אירועים, או היו יום העצמאות ויום הזיכרון ויום השואה?

משה גפני: אתם לוקחים בחשבון שאז המחזור נמוך יותר?

מירי סביון: כרגע יש קושי.

מירי סביון: מבחינתנו התקנות כתובות בהתאם לתקופות שאפשר להשוות אליהן.

משה גפני: אבל אם באולם אירועים תשוו לתקופה שבה אין אירועים אז ההשוואה לא נכונה.

מיכל מרים וולדיגר: תשוו לתאריך עברי.

מירי סביון: כרגע כל ההשוואה מתבססת על הדיווחים ועל היכולת שלנו לבחון.

משה גפני: כרגע לא חשוב.

משה גפני: פנינו לעתיד.

משה גפני: אנחנו כל הזמן מסתכלים מה הולך להיות.

משה גפני: בעל אולם אומר:

משה גפני: על פי התקנות האלה משווים את זה לתאריך שבו לא עבדתי כי היו חגים, כי הייתה ספירת העומר, סוג העבודה שלי הוא כזה שפשוט אתם תראו שהמחזור נמוך מאוד ואז תשלמו לי פחות.

משה גפני: איך מתגברים על זה עכשיו?

משה גפני: אם לא הולכים לפי התאריך העברי אז אנחנו בבעיה גדולה באותה תקופה.

מירי סביון: התקנות מתבססות על הדיווח למע"מ, על פי החודשים הלועזיים.

מירי סביון: כדי שאנחנו נוכל לשלם את הפיצויים האלה במהירות לאלפי אנשים אנחנו צריכים להתבסס על נתונים שקיימים במערכות שלנו.

מירי סביון: לכן נקבעו מסלולים ירוקים שמאפשרים לנו לשלם את הפיצויים האלה במהירות רבה יותר.

מירי סביון: כרגע אין לנו אפשרות לתת מענה נקודתי לענף מסוים.

ינון אזולאי: תקבעו או מאי או יוני, כפי שעשיתם בקורונה.

ינון אזולאי: הרי בקורונה נתנו אפשרות לבחור חודשיים מתוך ארבעה חודשים.

ינון אזולאי: תנו גם פה לבחור איזה חודש להשוות, שתהיה אפשרות לבחור.

משה גפני: שתהיה אפשרות לפי סוג העבודה לבחור חודש אחר.

מירי סביון: עדיין ההשוואה הייתה לאותם חודשיים מקבילים בשנה.

משה גפני: נוסיף שהוא יוכל לבחור חודש אחר, שהוא יוכל לעשות את זה ביוני ולא במאי.

ינון אזולאי: או במאי או ביוני.

מירב כהן: תזכרו שאנחנו צריכים לפתח את המערכת, שהיא תתאים, שהיא תדע לקרוא מה שהיא רוצה תפעולית כדי לעמוד בזמנים.

משה גפני: אמיר, איך נצא מן ההחלטה פה, כשאנחנו נאשר תקנות, שתהיה קבוצה שתיפגע באופן אנוש?

מיכל מרים וולדיגר: וגם כך היא נפגעה.

משה גפני: אם נלך לפי אותו חודש שעליו אתם מדברים הם יפסידו ממש, הם כמעט לא יקבלו פיצוי.

שלמה קרעי: הם עוד יצטרכו לשלם להם.

נירה שפק: אני רוצה להתייחס.

נירה שפק: בדיון הקודם העלינו נושאים שביקשת עליהם תשובות ולא קיבלנו תשובות גם היום, התייחסנו אליהם פה.

משה גפני: למה את אומרת את זה?

משה גפני: אני דווקא אוהב את מה שאת אומרת, יכול להיות שבחודשים הבאים אשתמש בזה.

משה גפני: אחד הדברים המרכזיים שהיו בעניין היה כשאמרנו שהפעם זה לא 40 קילומטר, לצערנו הרב זה 80 קילומטר, זה יותר מ-40 קילומטר.

משה גפני: בא עכשיו השר עם תקנות ומשנה במהות, מה שלא היה בפעם הקודמת, לאור מה שדיברנו כאן ולאור היציאה מהקופסה, לא להביא את מה שהיה פעם.

משה גפני: דווקא לקחו בחשבון את מה שאמרנו.

משה גפני: יתרה מכך, השר אפילו אומר: במקומות שהיו בהם פעולות איבה, אם זה היה שבוע, הצעתי לפצות.

משה גפני: יש לנו פתאום בעיה פתאום עם המשפטנים, אני לא כל כך מבין את זה, תיכף נברר את זה, אבל אי אפשר להגיד שהכול שחור.

נירה שפק: לא אמרתי שהכול שחור, אנסח זאת אחרת בשיטת הסנדוויץ'.

נירה שפק: כל הכבוד על מה שנעשה עד עכשיו.

נירה שפק: יש לנו עדיין דברים שדיברנו עליהם, גם אם לא היו במהות.

נירה שפק: בשבילנו זה אולי לא העיקר אבל בשביל האדם שזה נוגע בו זה עיקר העיקרים, זה היכולת שלו להמשיך להתפרנס.

נירה שפק: אמרת שיושלמו דברים.

נירה שפק: ראשית, ארצה לדעת מתי זה יושלם, אבל תיכף אפרט את הנקודות.

נירה שפק: אני בחרתי לא לעסוק בעיקר, במה שכאן על השולחן, אלא ללכת לבדוק בשטח מה קרה.

נירה שפק: כשאני מסתכלת על העולם הוורוד אני מסתכלת על מה שקרה ב-12–14 בנובמבר 2019 שהיו ימי לחימה, שיצאו אז תקנות.

נירה שפק: יש לי כאן את תקנות הפיצויים על נזק עקיף.

נירה שפק: לצערי עד היום לא מוצה הדבר הזה ולא הוכר ואנשים שנפגעו ב-12–14 בנובמבר 2019 עד היום לא קיבלו פיצוי.

נירה שפק: השאלה שלי איך אנחנו דואגים לראות שהפערים שהיו בעבר ייסגרו.

נירה שפק: זה הדבר הראשון.

נירה שפק: דבר שני, בעוד יומיים מעסיקים ישלמו משכורות.

משה גפני: מירי סביון, יש כאלה שלא שולם להם?

מירי סביון: אני לא יודעת על איזה אירוע היא מדברת.

נירה שפק: תבדקו.

נירה שפק: זו לא הפעם הראשונה שהנושא עולה.

משה גפני: הם בדקו בפעם הקודמת.

משה גפני: הם אומרים שלא.

משה גפני: על איזה אירוע מדובר?

נירה שפק: היו אירועים בעוטף עזה, שלא כולם היו צוק איתן או עמוד ענן.

נירה שפק: שמעתם על הד חוזר?

נירה שפק: שמעתם על חגורה שחורה?

מירב כהן: אבל הותקנו תקנות לחגורה שחורה.

נירה שפק: הותקנו תקנות ל-2018–2019.

נירה שפק: זה בדיוק אחת הבעיות, שלא לכל תאריך הותקנו תקנות.

משה גפני: בבקשה תעבירי להם את זה.

משה גפני: מעניין לדעת, מפני שהם לא יודעים לענות.

נירה שפק: כאשר המנגנון, כפי שאמר כאן קרעי, לא אוטומטית קופץ זה מה שקורה.

נירה שפק: הדבר השני, בעוד יומיים צריך לשלם משכורות וקרן הפיצויים עוד לא נתנה הנחיות ברורות.

נירה שפק: מעבר לזה, עסק שלא ישלם לא יכול לתבוע.

נירה שפק: העלינו את זה בפעם שעברה, שאנחנו אחרי שנת קורונה.

נירה שפק: אמרנו שיש לבחון אולי לתת מקדמות.

נירה שפק: לאנשים אין מאיפה לשלם.

נירה שפק: אנחנו מכריחים אנשים להיות עבריינים כי אין להם.

נירה שפק: לכן שאלתי גם בפעם שעברה את השאלה הזאת, האם ניתן להקים מנגנון שאנשים יקבלו לפני כדי שיוכלו לשלם, כי הם לא יכולים לגנוב.

נירה שפק: הדבר השלישי, אני רוצה לצייר תמונת מצב.

נירה שפק: אני מתחברת למה שאמר כאן מוסי רז.

נירה שפק: אני מסתובבת אצל אנשים שנפגעו בפגיעה ישירה, לא בפגיעה עקיפה.

נירה שפק: ב-18 במאי נפגע בית של אם חד-הורית בנחל עוז פגיעה ישירה.

נירה שפק: אני מלווה אותה מאז.

נירה שפק: עד לעצם היום זה לא נעשה שום טיפול בבית.

נירה שפק: אני כבר מגיעה למנהל המחוז, בני, במס רכוש, אני חברת הכנסת נירה שפק רודפת אחרי השמאי.

נירה שפק: הוא לא עונה לי, לא דובר איתו.

נירה שפק: בשורה התחתונה, מ-18 במאי הגברת טריטל מנחל עוז, עם שני ילדים, נמצאת מחוץ לבית.

נירה שפק: אני חייבת להבהיר את זה עד הסוף.

משה גפני: למה עד הסוף?

משה גפני: אמיר, אתה יכול לבדוק את הדבר הזה?

מירי סביון: נבדוק.

משה גפני: אני מבקש שתעבירי את המקרה לאמיר דהן.

משה גפני: יש לי ניסיון עם אמיר, וגם כשעוסקים בעניין הזה בכלל ברשות המסים, שברגע שעולה נושא מטפלים בו.

נירה שפק: אני מלווה את זה כבר עשרה ימים.

משה גפני: אבל את לא מלווה את זה כשאני יושב מולך.

נירה שפק: אתה רואה למה אני צריכה אותך באופוזיציה שתעזור לי?

משה גפני: אני מבקש שתעבירי את המקרה הזה לאמיר דהן.

משה גפני: הוא יטפל בעניין הזה.

נירה שפק: ויש כאלה עוד הרבה.

משה גפני: נראה במה מדובר.

משה גפני: תודה.

גלעד קריב: ראשית, לגבי הסכום של 370 שקל, אם אני מבין, הסכום הזה לא קשור לשכר הממוצע אלא לשכר החציוני.

גלעד קריב: כרגע הסכום הזה רחוק מלשקף את העלויות של השכר החציוני הנוכחי.

גלעד קריב: מצב שבו מפצים את המעבידים על בערך שליש לפעמים מעלות השכר הוא מצב לא הגיוני.

גלעד קריב: אם התקנות בפעם שעברה התבססו על השכר החציוני אז תמשיכו באופן ריאלי, כולל עלויות המעבידים.

גלעד קריב: הסכום הזה של 370 שקל לחלוטין לא קביל.

גלעד קריב: שנית, אני לא מצליח להבין עד הסוף את האמירה או את הקביעה בתקנות, שברגע שבוחרים במסלול של שכר העובדים אז אי אפשר לקבל גם את מענק פיצוי קורונה, ולהיפך.

גלעד קריב: מענק הפיצוי על הקורונה ניתן על אובדן רווחים.

גלעד קריב: צריך להחריג את המסלול של שכר העובדים.

גלעד קריב: במסלול שכר העובדים המעסיק הוא בסך הכול צינור לפיצוי – הוא ממשיך לשלם לעובדים והוא מקבל פחות מן המדינה בהרבה מאוד מן המקרים.

גלעד קריב: מי שבוחר במסלול הירוק של שכר עובדים חייב להיות במצב שבו הוא יכול לקבל גם את פיצוי הקורונה.

גלעד קריב: אחרת אין בזה שום היגיון.

משה גפני: אבקש על זה תשובה.

גלעד קריב: דבר אחרון, אני רק רוצה לוודא, כי דיברנו על זה בפעם שעברה ולא קיבלנו תשובה.

גלעד קריב: לעצמאים למשל הפיצוי הרלוונטי היחיד כאן הוא הפיצוי מכוח הקורונה, בין 40 ל-80 קילומטר.

גלעד קריב: אם אני עצמאי ואני עובד לבד, אין לי עובדים, אני לא מעסיק עובדים, אז אין כאן שום מסלול שמתאים לי.

גלעד קריב: אמרתם בדיון הקודם: בסדר, אבל אנחנו ממשיכים את פיצוי הקורונה אז אם הייתה ירידה במחזורים הוא יקבל פיצוי מכוח הקורונה.

גלעד קריב: אבל אז נאמר שהפיצוי בעבור הקורונה בתקופה הזאת, מכיוון שהמשק מתחיל לחזור, הוא נמוך יותר מאשר היה בחודשים האחרונים.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: הוא היה 50%.

ישראל כץ: לא בגלל שהמשק חוזר.

ישראל כץ: אנחנו קבענו שעל החודשיים האלה ישולמו 50%.

ישראל כץ: זה מונח כאן לאישור ועדיין לא אושר.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: טוב יותר שזה לא אושר.

גלעד קריב: דיברנו שלאור המבצע, על התקופה הזאת של ימי המבצע הפיצוי בעבור הקורונה לא יהיה של 50% אלא יהיה 100%.

גלעד קריב: אתם לא יכולים לומר, מצד אחד: אנחנו לא נותנים מענה לעצמאים כי יש להם את מסלול הקורונה, אבל מצד אחר אתם מתעלמים מזה - - -

ישראל כץ: בפועל הוא 100% על מאי, כי זה הירידה.

גלעד קריב: אם זה 100% אז הוא לא מקבל על - - -

ישראל כץ: בגלל שיטת התשלום של רשות המסים, במקום להגיד שזה ייפסק בסוף מאי אמרנו שזה יהיה מאי–יוני 50%, זו הייתה הכוונה, והיא הייתה נכונה.

ישראל כץ: תראו עד כמה היא הייתה נכונה ומדויקת, שהאפקט של החיסונים יצליח להביא את המשק למצב של פתיחה – תכננו את זה שנה קודם – שבסוף יוני כבר לא תהיה הזדקקות.

ישראל כץ: הקדמנו את זה ושילמנו 2 מיליארד שקלים, לפחות זו הייתה התקרה, לעסקים קודם, בזמן שהם נזקקו, על חשבון חודש יוני.

ישראל כץ: ברגע שיאושר כאן, ואני מקווה שזה יאושר, אז אוריד ל-25% את הסף גם כאן.

ישראל כץ: צריך דחוף לאשר את זה כדי שיקבלו את זה על חודש מאי באופן מלא.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להצטרף גם לגלעד קריב וגם לכל מי שדיבר על השכר.

קטי קטרין שטרית: צריך להעלות את זה מ-370 שקל.

משה גפני: ל-430 שקל.

קטי קטרין שטרית: חד-משמעית.

קטי קטרין שטרית: דבר נוסף שאני רוצה לחדד לגבי האולמות, ינון אזולאי ציין את זה אבל אני רוצה לחדד.

קטי קטרין שטרית: אנחנו לא יכולים להשוות את הפגיעה באולמות למאי–יוני.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה לחזק את זה.

קטי קטרין שטרית: יש שתי אלטרנטיבות.

קטי קטרין שטרית: אפשר לבחור או לפי המחזור שהיה ב-2018 או אם יש אולמות חדשים – למשל באירוע שהייתי אמורה להיות בו, באותו יום ביטלו אותו.

קטי קטרין שטרית: אתם צריכים להבין שאולמות מכינים אוכל יום או יומיים לפני האירוע, אז הכול נזרק כמובן לפח והכסף שיצא לספקים לא הוחזר לבעלי האולמות בשום פנים ואופן.

קטי קטרין שטרית: צריך להתחשב בנושא הזה בכל הטווחים.

קטי קטרין שטרית: זה לא היה רק באזור הדרום, אפילו בנתניה.

קטי קטרין שטרית: האירוע שבו הייתי אמורה להיות הוא בקריית עקרון.

קטי קטרין שטרית: באותו יום הודיעו לנו שהאירוע מבוטל כי ירו לכיוון רחובות וביטלו את האירוע.

קטי קטרין שטרית: אז כן צריך להתחשב בהם ולסייע להם.

קטי קטרין שטרית: תודה.

מיכל מרים וולדיגר: רציתי לעבור למשהו אחר, שזה נזק ישיר, כי פנו אליי כמה עמותות, לגבי ספרי תורה שנפגעו ובתי כנסת שנשרפו ועושים להם קצת קשיים.

מיכל מרים וולדיגר: אני רוצה להבין האם הם מפוצים דרך הרשויות או דרך העמותות על ספרי התורה שנשרפו במהלך פעולות האיבה.

מיכל מרים וולדיגר: ספרי תורה אמורים לספק גם לעמותות וגם לרשויות.

מירב כהן: זה נזק ישיר.

מירב כהן: מטפלים בכל הדברים, בכל בתי הכנסת בלוד.

מירב כהן: כל הנזקים שהיו בבתי הכנסת, ביקרנו בהם ואנחנו מטפלים בזה מול בתי הכנסת.

מירב כהן: נפצה אותם בגין נזקים ישירים.

משה גפני: התשובה היא כן.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, אוהבים להזכיר את בתי הכנסת, את ספרי התורה וכולי, אבל סיירתי בלוד וראיתי נדנדות וגני שעשועים שרופים.

מירב כהן: גם זה בטיפול.

קטי קטרין שטרית: אני מנסה להסביר לכם את המשמעות.

קטי קטרין שטרית: זה לא רק עניין דתי, זה גם פגיעה בילדים.

קטי קטרין שטרית: ילדים התנדנדו בזה.

קטי קטרין שטרית: אתה מבין: זה האויב העצום, ילדים.

משה גפני: קטי, מה שאת מתארת על פגיעה בנדנדות או במשחקים לילדים, אותו דבר, הרשות צריכה לקבל את זה, והיא מקבלת, זה ברור לחלוטין.

קטי קטרין שטרית: פשוט רציתי להעיר הערה לגבי פעולות האיבה.

אחמד טיבי: חשוב שהדברים ייאמרו לפרוטוקול.

אחמד טיבי: מדובר כאן על נזק ישיר ונזק עקיף, ודובר גם על 40 קילומטר, ואחר כך יש הבנה שאולי זה יהיה 80 קילומטר.

אחמד טיבי: אז אם יהיה 80 קילומטר למה שזה לא יהיה בכל הארץ?

אחמד טיבי: זה דבר ראשון.

אחמד טיבי: דבר שני, לגבי נזק עקיף וההגדרה של היועצת המשפטית, שהיא שונה מן הפירוש שסלומינסקי נתן – חשוב שהוועדה תאשר, גם אם היועצים המשפטיים מתנגדים, שהפיצוי יהיה בכל מקום, גם על נזקים עקיפים שמוגדרים כפעולות איבה, יהודים וערבים כאחד, לגבי כולם, וגם לגבי אלה שלא עבדו באותה תקופה כי אי אפשר היה לצאת או כי היה חשש להיפגע או כי נפגעו.

אחמד טיבי: הדברים חייבים להיאמר לפרוטוקול.

אחמד טיבי: תודה רבה.

ינון אזולאי: אמיר, קודם אמרת שיש פיצוי לגבי ספרי תורה או ספסלים.

ינון אזולאי: הגעתם למשל למסעדה או לבית מלון בעכו העתיקה.

ינון אזולאי: איך אתם נותנים לו הערכה על המזגנים שהלכו לו שם, על הריהוט שהלך לו ועל המקררים שהלכו לו?

ינון אזולאי: הרי הוא מביא לך חשבוניות.

ישראל כץ: יש הערכת שמאי מוקדמת.

מירב כהן: אנחנו מעסיקים שמאים.

מירב כהן: גם אצלנו ברשות יש שמאים וגם מעסיקים שמאים חיצוניים.

מירב כהן: בנכס עסקי זה שווי מוכר מרצון לקונה מרצון ביום קרות הנזק, כי תזכרו שהנכס הזה שימש אותו בייצור הכנסה והוא מקבל עליו פחת.

מירב כהן: בנכסי בית, לדוגמה אם הטלוויזיה בבית נפגעה ואי אפשר לתקן אותה אז זה טלוויזיה חדשה.

מירב כהן: יש הבדל בין חפץ ביתי לבין חפץ עסקי.

ינון אזולאי: זאת השאלה שלי.

ינון אזולאי: במלון היו טלוויזיות שנהרסו, נשרפו או נשברו, לא משנה מה.

ינון אזולאי: אתה לא מחשיב לו את זה כחדש, אתה אומר: הוא נהנה מזה אבל אולי הוא רצה להחליף את זה.

ינון אזולאי: המוצר עבד.

ינון אזולאי: זה משהו שהיה בעל כורחו.

ינון אזולאי: אם היית אומר שזה משהו שהוא החליט לבנות ופתאום נהרס לו או גנבו, גם לא.

ינון אזולאי: אבל יש פה משהו שהוא לא היה מחליף אותו.

מירב כהן: אציג לך דוגמה כדי שתבין.

ינון אזולאי: אגב אני הבנתי, לא שלא הבנתי.

ינון אזולאי: אני רוצה שתבינו אותו.

מירב כהן: אנחנו מבינים.

מירב כהן: אנחנו מנסים ללכת על הצד הכי מקל שאפשר.

ינון אזולאי: כן, אבל נגרם לו נזק, הוא מתמוטט.

מירב כהן: אבל בסופו של דבר אי אפשר לתת חדש.

ינון אזולאי: אבל בן אדם מתמוטט בגלל פעולות האיבה.

משה גפני: מה אתם כן נותנים?

מירב כהן: כמה שזה שווה שנייה לפני שזה נשרף.

ינון אזולאי: ומורידים לו את כל הפחת, זה העניין.

מירב כהן: לא מורידים את כל הפחת.

ינון אזולאי: טלוויזיה שעלתה לו 3,000 שקל לפני חמש שנים, כמה פיצוי אתה נותן לו היום?

מירב כהן: אני לא יודע.

מירב כהן: אני צריך לראות את המצב.

ינון אזולאי: אתה יודע.

ינון אזולאי: הוא מקבל כמה גרושים.

ינון אזולאי: תבדוק.

קרן ברק: אני רוצה להצטרף לכל מה שנאמר פה ומצטרפת לאמירה שצריך להעלות את הפיצוי ל-430 שקל, כפי שהוצע פה לפניי.

קרן ברק: צריך לחשוב על אולמות האירועים, שכולנו היינו עדים לכך.

קרן ברק: היה צריך להיות במיקום מאוד מאוד מדויק, אם במקרה היה לנו איזה אירוע בקריות אז לא הייתה פגיעה לא מהצפון ולא מהדרום אבל כל שאר האירועים התבטלו.

קרן ברק: אישית אני חושבת שאנחנו צריכים לתת פיצוי חד-משמעית.

קרן ברק: לא יכול להיות שמתוך השיקולים של האויבים שלנו שעושים טרור נגדנו הם גם יחטיאו אותנו ברמה הכלכלית.

קרן ברק: לפחות ברמה הכלכלית אנחנו ממשיכים את העסקים שלנו, עסקים חזקים ונושמים.

קרן ברק: שחס וחלילה לא תהיה להם גם תמונת ניצחון בהקשרים האלה, שהם הצליחו לסגור לנו עסקים.

קרן ברק: זה לא בא בחשבון מבחינתי בשום פנים ואופן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רשות המסים תצטרך להשיב, אבל לפני זה אני מבקש בקצרה: תמיר עידאן.

תמיר עידאן: בנושא החקלאות, אדוני היושב-ראש, אתה מכיר את האזור ואתה יודע כמה מאמצים אנחנו עושים כדי לגדל עד התלם האחרון.

תמיר עידאן: יש המון חקלאים שאחרי צוק איתן עזבו ועברו למקומות אחרים בגלל הקשיים.

תמיר עידאן: מן הצד השני, מס רכוש עושה עבודה נהדרת היום.

תמיר עידאן: מה שנמצא באמצע בין הירוק לאדום חייב לבוא לידי פתרון.

תמיר עידאן: צריך לגשת בגמישות כלפי החקלאים כדי להחזיק אותם במקום הזה.

תמיר עידאן: סבלנו מספיק בשבועות האחרונים.

תמיר עידאן: דבר שני שצריך לקחת בחשבון, הישובים בעוטף עזה לא חזרו לשגרה, אי אפשר להחזיר את זה מאפס למאה.

תמיר עידאן: אתן לך דוגמה: חדרי אירוח בעלומים או בקיבוצים אחרים לא מצליחים לקבל היום אורחים, אורחים לא רוצים להגיע בתקופה כזאת.

תמיר עידאן: אין מצב שמאפס למאה יוכלו להגיד: הכול נגמר, נפלו כמה טילים וחוזרים לשגרה מחר בבוקר, כמו בתל אביב.

תמיר עידאן: הם לא מצליחים להחזיק את עצמם בשום אופן.

תמיר עידאן: צריך לראות איך עוזרים לאנשים האלה, במיוחד במקומות שלא ממוגנים, גם במיגון של חדרי אירוח וגם בפיצוי כזה או אחר אחרי השבועיים האלה שנגמרים פתאום.

תמיר עידאן: דבר שלישי, אנחנו מרגישים בלחץ גדול מאוד במרכזי החוסן ובטיפולים הפסיכולוגיים בבתי הספר.

תמיר עידאן: יש צורך מיידי להכניס כסף נוסף לדברים האלה.

תמיר עידאן: הילדים, המבוגרים, הצעירים, כולם חוו משבר גדול מאוד ואינטנסיבי ואנחנו חייבים לתת את הטיפול המיטבי כדי לאפשר לאנשים האלה לחזור לחיות.

תמיר עידאן: אנחנו מרגישים בקושי שמתחיל כבר עכשיו.

תמיר עידאן: אנחנו צריכים לראות איזו תוכנית ממשלתית נוספת או תיקון להחלטת ממשלה שהייתה, כדי לתת מענה לדבר הזה.

תמיר עידאן: תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: דובי אמיתי, בבקשה.

דובי אמיתי: אדוני היושב-ראש, תודה רבה על זכות הדיבור.

דובי אמיתי: אני רוצה להודות לך על הפעולה הזריזה בנושא 400 מיליון שקל והעסקים החדשים.

דובי אמיתי: באמת עשית פה מהלך זריז.

דובי אמיתי: תודה לכל מי שנתן את ידו.

משה גפני: שר האוצר הביא את זה לכאן.

משה גפני: הממשלה לא הביאה את זה לאישור בגלל סיבות פוליטיות ואני ביקשתי שיאשרו את זה, ואישרו.

דובי אמיתי: אני רוצה להודות לך בשם כל המגזר העסקי.

דובי אמיתי: דבר שני, אני רוצה להזכיר לכולנו, הלחימה הייתה אמנם לפני כמה שבועות אבל אחד התנאים הבסיסיים לצה"ל להמשיך בלחימה זה החוסן האזרחי והחוסן העסקי.

דובי אמיתי: אנחנו עומדים היום באישור התקנות.

דובי אמיתי: אני רוצה להבטיח שבאמת גם בפעם הבאה, אם חלילה יקרה, אותם עסקים ואותם תושבים באמת יהיו חזקים ויידעו בוודאות שיקבלו את הפיצוי.

דובי אמיתי: אני רוצה לברך את שר האוצר שעשה דבר גדול מאוד והרחיב את זה ל-80 קילומטר, אבל רק את מסלול השכר.

דובי אמיתי: אני חושב שחלק גדול מן העסקים שלנו נמצאים ללא מיגון, היו סגורים, בין 40 ל-80 קילומטר.

דובי אמיתי: אני חושב שדרוש פה עוד צעד אחד קטן על מנת להשלים.

דובי אמיתי: לא מדובר על מיליארדים, מדובר על סכומים שיכולים להציל עסקים רבים, ואני מזכיר לכולם שעברנו את הקורונה.

דובי אמיתי: אני רוצה לומר מילה טובה למס רכוש.

דובי אמיתי: היו לנו שיחות איתם, בין המגזר העסקי למס רכוש.

דובי אמיתי: אני מתפלא שהביאו בתקנות את הסכום הנמוך.

דובי אמיתי: אנחנו דיברנו על 430 שקל ליום עבודה.

דובי אמיתי: אני חושב שזה מה שצריך להיות מאושר היום בוועדה.

דובי אמיתי: לגבי ערים מעורבות – אדוני היושב-ראש, אמרת שלא למדת לימודי ליבה.

דובי אמיתי: אני למדתי מעט אבל קיבלתי את הייעוץ המשפטי של המגזר העסקי, וזה בדיוק עניין של פרשנות.

דובי אמיתי: אני חושב שזה הזמן ללכת לפרשנות המקלה ובערים מעורבות צריך לתת את הפיצוי.

דובי אמיתי: עוד מילה אחת על החקלאות.

דובי אמיתי: אנחנו מתואמים עם משרד החקלאות ומס רכוש.

דובי אמיתי: אני מבקש להקים ועדת גישור עם נציג משרד החקלאות, נציג משרד האוצר, נציג החקלאים.

דובי אמיתי: יש לנו חקלאים שייפלו בין הכיסאות ואני לא רוצה לראות אותם נופלים וגם לא רוצה להיות במקומם.

דובי אמיתי: לכן צריכה לקום ועדת גישור.

דובי אמיתי: לא מדובר פה על המון חקלאים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רון תומר.

רון תומר: תודה, אדוני.

רון תומר: קודם כול, באופן מצמרר הדיון הזה נקבע ואני רוצה להנמיך את ראשי ולהשתתף בצער של משפחת הר-אבן על מותו של אבי הר-אבן, חתן פרס ביטחון ישראל, אבי תעשיות החלל והטילים.

רון תומר: בנו הוא יואב הר-אבן, מנכ"ל רפא"ל, ואנחנו יודעים, בהקשר של הדיון הזה, את החשיבות גם של רפא"ל וגם של התעשיות הביטחוניות ותעשיות הטילים.

רון תומר: אני בטוח שכל חברי הכנסת מצטרפים אליי בתנחומים למשפחה על האירוע הטרגי והבלתי נתפס הזה.

רון תומר: נעבור לדיומא: אני מודה לאדוני, לוועדה, לחברי הכנסת על היענותם, אחרי שבדיון הקודם הובאו תקנות מצומצמות, לבקשה להרחיבן.

רון תומר: גם לשר האוצר ולמשרד האוצר, ובמיוחד לרשות המסים: למירי סביון, לאמיר דהן.

רון תומר: היה לנו פה דיאלוג פורה מאוד.

רון תומר: ההרחבה ל-80 קילומטר היא חשובה.

רון תומר: אני מודה שאמרו לי פה בכניסה לדיון שאיזה נו"ן קטן חסר, כי נתניה היא במרחק 83–84 קילומטר מהגבול ואולי יש מקום לשקול איך להכניס את נתניה, שהייתה בתוך העניין הזה.

רון תומר: זה לא יהיה פגיעה רחבה מדי.

רון תומר: עם זאת, כפי שאמרו חברי הוועדה, חייבים להעלות את השכר ל-430 שקל.

רון תומר: אני מבין שיש היענות.

רון תומר: וגם את סכום המקסימום ל-1.5 מיליון שקל.

רון תומר: יש שתי נקודות חשובות.

רון תומר: האחת היא תקופת הייחוס.

רון תומר: צריך לתת לעסקים שיבחרו להתייחס לחודש מאי 2019, כי כפי שאנחנו יודעים מאי 2020 היה תחת הקורונה והוא יכול להיות חודש לא מייצג.

קריאה: זה קיים.

רון תומר: אז הנה, עוד תודה.

רון תומר: דבר אחרון, ועדת חריגים – אלה שנפגעו מן הקורונה ויש להם נסיבות מיוחדות, אני סומך על שיקול דעתו של אמיר דהן שאפשר יהיה להביא את זה אליו ולתת את הפיצוי.

רון תומר: לסיכום, אדוני היושב-ראש וחברי הכנסת, שר האוצר, צריך לעשות את זה כהוראה קבועה, כי לצערנו זה לא יהיה העימות הצבאי האחרון.

רון תומר: זה חייב להיות קבוע, שעסקים לא יגיעו יומיים לפני תשלום השכר, שיידעו מה יקרה קדימה.

רון תומר: אני קורא בישיבה הבאה או באחת האחרות להביא את זה כהוראות קבועות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אופיר כץ: קודם כול, אני רוצה להודות לך ולהודות לשר האוצר, שעשינו פה פעולה מהירה, כי אנשים באמת צריכים את המענה המהיר.

אופיר כץ: לגבי עניין הערים המעורבות – אני רוצה לחזק ולתמוך בהצעה להעביר את זה.

אופיר כץ: העניין הזה של סמנטיקה, אם כן נכלל בחוק או לא נכלל בחוק, זה פשוט לא רלוונטי.

אופיר כץ: זה מאותה סיבה.

אופיר כץ: כמו אדם שאומרים לו לסגור את העסק בגלל שטיל יכול להגיע לעסק שלו, אותו דבר אדם שמפחד כי יש פרעות בעיר שלו ובקבוקי תבערה עפים לו מעל הראש, אז יש צדק ומובן למה הוא סוגר את העסק.

אופיר כץ: גם האדם הזה צריך לקבל פיצוי אם הוא סגר את העסק שלו.

אופיר כץ: ראינו מה בקבוק תבערה עושה, לצערנו ראינו אתמול בלילה את ההשלכות של בקבוק תבערה, זה בהחלט כלי שהורג.

אופיר כץ: אני תומך בעמדה שלך להעביר את זה.

משה גפני: זו העמדה של שר האוצר.

משה גפני: אני הצטרפתי לעמדה הזאת.

אופיר כץ: לעמדה של שר האוצר ושלך, להעביר את זה למרות ההתנגדות שנשמעה פה.

משה גפני: אין התנגדות.

משה גפני: הם עושים פרשנות.

אופיר כץ: למרות הפרשנות, אנחנו נלך עם הפרשנות לטובת העסקים בערים המעורבות וניתן להם את הפיצוי שמגיע להם.

משה גפני: זו פרשנות לא מובנת.

משה גפני: הפרשנות שלנו היא אחרת.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: גברת וייץ מן ההסתדרות.

ורד וייץ: קודם כול, כמובן טוב שטווח הפיצוי הורחב ויחול על כל האזור שטווח.

ורד וייץ: יחד עם זאת, מספר הערות.

ורד וייץ: כיום בהגדרה של ימי היעדרות בשל המצב הביטחוני מה שמוסדר זה בעצם היעדרות בשל סגירת מוסדות החינוך ואיסור התקהלות.

ורד וייץ: אבל היעדרויות לפי הוראות פיקוד העורף היו גם בגלל היעדר מורחב מוגן במקום העבודה שניתן להגיע אליו בזמן התגוננות.

ורד וייץ: אני חושבת שצריך להוסיף את זה להגדרה, בין אם בפסקה (1) או להוסיף את פסקה (4), כעילה להיעדרות שבגינה מגיע שכר ופיצוי למעסיק.

ורד וייץ: ההערה השנייה שלנו מתייחסת – והקדים אותי כבר חבר הכנסת קריב בעניין הזה – לסעיף 2(א)(8), ההחרגה של ניזוק שהגיש תביעה בשל משבר הקורונה.

ורד וייץ: לא ברור לנו איזה קשר יש ביניהם.

ורד וייץ: לדעתנו אין שום קשר בין שני הפיצויים האלה.

ורד וייץ: התכלית של התקנות האלה היא להסדיר תשלום שכר לכל העובדים שנעדרו בגלל המצב הביטחוני והמעסיקים יפוצו על זה, וזאת בלי קשר לשאלה האם המעסיק קיבל מענק בשל הקורונה או לא קיבל.

ורד וייץ: אנחנו סבורים שההחרגה הזאת מסכלת את המטרה של התקנות.

ורד וייץ: אנחנו מבקשים לבטל את ההחרגה, לפחות במסלול של שכר עבודה.

ורד וייץ: עוד כמה משפטים, ברשותך, אדוני.

ורד וייץ: לחילופין, אם בכל זאת ההחרגה תישאר - - -

משה גפני: נגיע לסעיף הזה, אולי נוציא אותו.

ורד וייץ: לדעתנו צריך לנסח את זה כ"ניזוק שהגיש תביעה וזכאי למענק" או "קיבל מענק"", ולא רק "ניזוק שהגיש תביעה", היה וההחרגה בכל זאת תישאר, ואני מקווה שלא.

ורד וייץ: כי יכול להיות מצב שניזוק הגיש תביעה אבל היא נדחתה, הוא לא קיבל מענק ולא נמצא זכאי למענק, אז למה שהוא יהיה מוחרג?

ורד וייץ: דבר נוסף, בכל מקרה אם ההחרגה הזאת נשארת צריך להבהיר שעדיין מעסיק צריך לשלם שכר לעובד גם אם הוא לא זכאי לפיצוי כי הוא מוחרג על פי התקנות.

ורד וייץ: אותו עניין של הבטחת תשלום השכר עולה בעצם גם בהחרגות מכוח סעיף 2(א)(1)–(5), שעוסק בהחרגה של המדינה, של גוף מתוקצב, של תאגיד בריאות, של קופת חולים וכן הלאה.

ורד וייץ: גם בהקשר הזה היינו מבקשים להבהיר כיצד בכוונת המעסיקים האלה להסדיר תשלום שכר לעובדים שנעדרו בגלל המצב הביטחוני.

ורד וייץ: והערה אחרונה, שהיא בעצם שאלה לייעוץ המשפטי או לנציג משרד האוצר, מי שיוכל לענות לנו, מתייחסת לסעיף 2(א) בכללו.

ורד וייץ: בתקנות 2019 ההחרגה לגבי מי שלא שילם שכר עבודה לעובד בעד ימי היעדרות בשל המצב הביטחוני הייתה במסגרת ההחרגה הכללית של סעיף 2 כולו, ואילו היום ההחרגה נמצאת בהקשר של מסלול המחזורים, אם אני מבינה נכון, כלומר במסגרת פסקה 9(2)(ג) לתקנות.

ורד וייץ: נשמח להבין למה השוני.

ורד וייץ: תודה רבה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: אבו וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אני מצטרף להצעה של משרד החקלאות.

אבשלום וילן: זה גם מה שאמר תמיר עידאן בשם המועצות.

אבשלום וילן: אני רוצה להזכיר דבר אחד, משך הזמנים.

אבשלום וילן: שימו לב למה שתמיר סיפר על מה שקרה אחרי צוק איתן.

אבשלום וילן: לכן יש חשיבות גדולה מאוד לשלם מהר ושלא יהיה לנו מצב שחקלאים פשוט מתייאשים ובורחים.

אבשלום וילן: זה שם המשחק.

אבשלום וילן: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רשות המסים, להשיב בבקשה.

ישראל כץ: אני רוצה להגיד את עמדתי לאור מה ששמעתי בדיון.

ישראל כץ: עלו כאן מספר נקודות על ידי חברות וחברי כנסת וגם על ידי יושב-ראש הוועדה כמובן.

ישראל כץ: אתחיל מן הסוף: אני חושב שאפשר לקבוע תקרה, במקום עד מיליון שקל לאפשר עד 1.5 מיליון שקל, לתת את הפיצוי במידה וזה נוגע לעסקים.

משה גפני: יפה.

משה גפני: הנקודה שהועלתה כאן, שבמקום 370 שקל יהיה 430 שקל, מנימוקים שונים – גם אני חושב שאפשר לאשר, להחיל את הדבר הזה.

גלעד קריב: אני לא מבין איך הגיעו ל-430 שקל.

משה גפני: אמרתי לך שאתה חדש פה.

ישראל כץ: גפני אומר לך: תפסת מרובה – לא תפסת.

משה גפני: לא הייתי בהרבה ישיבות, שיושב השר ואומר: כן, אני מקבל את העמדה שלכם.

משה גפני: אמרתם שמיליון לא מספיק.

ולדימיר בליאק: לא למדנו בישיבה ליטאית אבל אנחנו רוצים לדעת למה.

משה גפני: אתם יכולים עוד לחזור בתשובה.

גלעד קריב: כשהיושב-ראש יהיה באופוזיציה יהיה לו זמן לחקור.

משה גפני: אדוני השר, אני מודה לך על זה.

ישראל כץ: אנחנו מוכנים ל-430 שקל, זה דבר משמעותי.

ישראל כץ: לגבי הערים המעורבות – אם תימצא כאן דרך - -

משה גפני: היא תימצא.

ישראל כץ: - - לאמץ את עמדתנו, את עמדת משרד האוצר.

ישראל כץ: אני לא יודע אם צריך להביא עכשיו השלמה של תקנה או לקבל החלטה איך עושים את הדבר הזה.

ישראל כץ: מבחינתי ככל שאתם מסוגלים ויכולים אני בעד.

ישראל כץ: גם דיברו כאן חברים רבים על הדבר הזה – אם תימצא הדרך.

ישראל כץ: לגבי החקלאים ומה שמעלים כאן

ישראל כץ: – אני אומר את זה לאנשי מס הרכוש, בהמשך לעבודה הטובה – כל דבר שצריך להבטיח שהפיצוי יהיה מהיר והתשלום יהיה מקיף ומהיר, דיברו כאן גם בתוך 7 קילומטרים וגם על דברים אחרים, בוודאי צריך לעשות את זה.

ישראל כץ: אנחנו באים לסייע ולמצוא פתרונות.

ישראל כץ: אם תוך כדי ההקראה תדעו להגיע לוודאות בתחומים האלה בוודאי שאנחנו נשמח.

ישראל כץ: בסך הכול יש כאן מענה.

ישראל כץ: לגבי השאלה מה היה בחודש הזה מבחינת הפער בין התאריך העברי והלועזי, שהאולמות היו סגורים וכולי, אם תמצאו כאן פתרון שלא נוגד את יכולת התפעול של מס רכוש - - -

מוסי רז: פשוט להשוות את התאריך העברי שנתיים קודם.

ישראל כץ: הם עובדים לפי תאריך לועזי.

ישראל כץ: אם תמצאו תוך כדי הדיון בפרטים פתרון שלא נוגד, בוודאי אין רצון להכביד.

מוסי רז: להשוות לפי התאריך העברי זה הגיוני.

נירה שפק: אדוני השר, יש לך עמדה לגבי המקדמות?

נירה שפק: קיימת הנחיה שרק אחרי תשלום - - -

משה גפני: רשות המסים אכן מקבלת את העיקרון, לפעול גם על פי עיקרון של מקדמות.

משה גפני: גם הדבר הזה יהיה.

קטי קטרין שטרית: אנחנו צריכים להגיד להם.

ישראל כץ: הערה אחרונה, בטרם אותיר אתכם להמשיך בדיון החשוב, כפי שאמרתי, דבר אחרון כדי לסגור מעגל, מונחת כאן בוועדה הצעתי לאשר את בקשתי למענקים לחודשים מאי–יוני.

ישראל כץ: זה בעצם על מאי מלא כאשר זה נפרש על מאי–יוני ב-50%.

ישראל כץ: ברגע שתאשרו את זה, ואני חושב שצריך לאשר את זה דחוף, אחתום על כך שמורידים את הרף גם בחודשים האלה ל-25% פגיעה בלבד ואז עוד יוכלו לקבל, בהקשר של הדיון.

ישראל כץ: מעבר להקשר של הדיון, תראו כמה דייקנו כשקבענו שנה קדימה שעד סוף חודש יוני יינתנו מענקים, וניתנו מענקים.

ישראל כץ: אחרי כן צמצמנו את זה עד סוף חודש מאי מלא דרך הטכניקה של מאי–יוני.

ישראל כץ: ברוך השם, כמדינה דייקנו וסייענו.

משה גפני: ידעתם שהקורונה תסתיים?

ישראל כץ: הערכתי שהחיסונים יביאו את הפתרון.

ישראל כץ: שנה קודם ישבתי במספר ישיבות והבאתי את התיזה ולפי זה קבענו את תוכניות הסיוע למובטלים, לעסקים, לעצמאים.

ינון אזולאי: 50% שולם ביוני.

ישראל כץ: נכון, הם קיבלו את זה.

ולדימיר בליאק: מה לגבי אפשרות להגיש בקשה על פי מחזור מאי בלבד, גם לאלה שמדווחים דיווח דו-חודשי?

ישראל כץ: תבדקו את זה מבחינה תפעולית עם רשות המסים.

ישראל כץ: אני רוצה להודות לכם ולאחל לכם הצלחה בהמשך הדיון.

משה גפני: תודה רבה, אני מודה לך.

משה גפני: בבקשה, רשות המסים.

מירי סביון: דברים קטנים שעלו וחשוב להבהיר.

מירי סביון: מוסדות חינוך לגילאי לידה עד שלוש כמובן נכללים בהגדרה.

מירי סביון: לגבי יישובי העוטף והחקלאות בעוטף, ב-0–7 קילומטרים, הם ממילא זכאים לפי תקנות הקבע, בלי קשר למבצע.

מירי סביון: יש להם את תקנות המסלול האדום אז הם בכל מקרה זכאים, גם אם עדיין יש אירועים והם נמשכים, הם זכאים כל הזמן לפיצוי נזק עקיף בלי קשר למבצע הספציפי הזה.

מירי סביון: לגבי כל הנושאים שעלו על ועדות חריגים - - -

קטי קטרין שטרית: אבל תמשיכי לגבי החקלאות.

קטי קטרין שטרית: יש מעבר ל-0–7 קילומטרים.

מירי סביון: מעבר ל-7 קילומטרים זה המסלולים שדיברנו עליהם, שציינו שכתובים בתקנות.

קטי קטרין שטרית: ביקשנו שתיקחו את זה לתשומת לבכם.

קטי קטרין שטרית: אנשים לא יצאו לעבוד.

מירי סביון: אמיר דהן פירט.

מירי סביון: אם יהיה צריך, נפרט שוב כשנקרא את הסעיפים האלה.

מירי סביון: יש שם חיתוך לגבי המרחק מן הגבול ונתנו פיצוי בהתאם לנזקים שנקבעו באותם אזורים.

מירי סביון: נוכל להסביר את זה.

מירב כהן: כל זה היה בתיאום עם משרד החקלאות.

מירב כהן: לא עשינו את זה לבד.

קטי קטרין שטרית: עם הרשויות המקומיות.

קטי קטרין שטרית: משרד החקלאות זה עדיין לא המועצות האזוריות.

קטי קטרין שטרית: היו פה שני ראשי המועצות, שעזבו את כל העיסוקים שלהם והגיעו לכאן כי החקלאים שלהם לא עבדו וצריך לשפות אותם.

מירב כהן: גדי ירקוני הוציא מכתב בנושא, שמקובל עליו ההסדר של 0–7 אדום.

קטי קטרין שטרית: יש את תמיר עידאן.

מירב כהן: תמיד עידאן דיבר על החקלאות ב-0–7 קילומטרים.

קטי קטרין שטרית: נמצא פה יושב-ראש המועצות האזוריות.

שי חג'ג': יש חקלאות שנפגעה גם מעבר ל-7 קילומטרים.

שי חג'ג': צריך לקחת את זה בחשבון.

מירב כהן: זה נלקח בחשבון באובדן תפוקות של עובדים.

שי חג'ג': לא רק.

שי חג'ג': היו משקים שלא עבדו למשך תקופה של שבועיים.

משה גפני: אמיר, צריך להתחשב בזה ביחד עם משרד החקלאות.

מירב כהן: הפתרון ניתן עם משרד החקלאות.

משה גפני: בסדר, אז צריך להתחשב במה שאומר שי חג'ג' גם באזור שבמרחק של יותר מ-7 קילומטרים.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, אמרנו את זה בפעם הקודמת ולא יישמו את זה.

קטי קטרין שטרית: אי אפשר לחזור על זה פעם אחר פעם, זה לא משתנה.

משה גפני: יישמו.

משה גפני: משרד החקלאות יהיה בעניין ונצטרך לעקוב שזה אכן מתבצע.

משה גפני: אנחנו מודעים לעניין הזה.

מירי סביון: לגבי נושאים אחרים שעלו, ועדות חריגים וענפים מיוחדים וכולי, אני אומרת שוב, כרגע המסלולים הנוספים שנמצאים בתקנות, כדי שנוכל ליישם אותם בקצב שרוצים ובמהירות אנחנו צריכים שיהיו מסלולים אחידים שבנויים על תאריכים מסוימים, על הדיווחים שיש לרשות המסים, על דיווחי מע"מ.

מירי סביון: אין לנו אפשרות לתפעל עכשיו ולתפור חליפה מיוחדת לכל עסק ולכל ענף עם תאריכים כאלה ואחרים.

מירי סביון: לכן כדי שנוכל לעבוד כפי שאנחנו עובדים, לשלם את הכסף הזה ולטפל בתביעות בצורה אוטומטית, אנחנו נסמכים על מסלולים ירוקים.

מירי סביון: טבעם של מסלולים ירוקים שהם לא מאוד מדויקים אלא הם עושים איזו הערכה בהתאם לנתונים שהם בסך הכול טובים ונותנים מענה לרוב העסקים, אבל אין לנו אפשרות לתפעל עכשיו מערכות שנותנות לכל עסק חליפה ייחודית לפי איזשהו מנגנון ותאריכים ייחודיים שלו.

מירי סביון: לכן המסלולים כפי שכתובים – זה מה שאנחנו נוכל להפעיל ולהעביר את הכסף הכי מהר שאפשר לעסקים בצורה נכונה.

גלעד קריב: למה ההחרגה מן הקורונה ב-40 עד 80 קילומטר?

משה גפני: עוד נגיע לסעיף הזה.

משה גפני: אני מבקש להתחיל לקרוא את הסעיפים.

ינון אזולאי: מה קורה עם נזק עקיף ב-40 עד 80 קילומטר?

משה גפני: תיכף נגיע לזה.

ולדימיר בליאק: מה לגבי מה שהעליתי על הדיווח?

משה גפני: נתחיל לקרוא ולדבר על הסעיפים.

משה גפני: אחרת לא נגיע לשום מקום.

משה גפני: מי קורא את הסעיפים?

משה גפני: הסכום שעליו מדובר הוא לא 370 שקל אלא 430 שקל, ומדובר על תקרה של 1.5 מיליון שקל.

משה גפני: בבקשה, כל מה שנאמר פה.

משה גפני: נביא לאישור גם את עניין הערים המעורבות.

מוסי רז: גפני, אפשר לאפשר גם לתושבת שנפגעה לדבר בזום?

משה גפני: קודם נתחיל לקרוא.

משה גפני: אם יהיה זמן אני אאפשר.

ישי פרלמן: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה), התשפ"א-2021 זה בעצם האזור של 0–80 קילומטר, האזור שהוכרז עליו בהכרזה של פיקוד העורף.

שלומית ארליך: לכן השינוי מן הנוסחים הקודמים שהיו.

שלומית ארליך: נכון?

ישי פרלמן: זה שינוי מן הנוסחים הקודמים בגלל שעכשיו אנחנו נותנים ישירות על פי ההכרזה של פיקוד העורף, שזה 0–80 קילומטר, שזה בעצם אומר שכל התקנות האלה באופן כללי חלות על נזקים שאירעו בתוך האזור של 0–80 קילומטר.

צביקה כהן: יש לי שאלה.

צביקה כהן: בחקלאות יש הגדרה בין 0–7, 7–20 ו-20–40, ויש שם רשימת יישובים.

צביקה כהן: יש יישובים שמופיעים ב-7–20 והם יישובי ספר.

צביקה כהן: הם צריכים לקבל יחס של 0–7.

צביקה כהן: יש שלושה יישובי ספר שמופיעים ב-7–20: אוהד, תלמי אליהו ושדה ניצן.

ישי פרלמן: אולי תדבר תוך כדי הדיון עם אמיר דהן.

ישי פרלמן: זה לא רלוונטי לכאן, זה רלוונטי לסעיף של החקלאות.

צביקה כהן: פה זה ההגדרות.

ישי פרלמן: זה יהיה רלוונטי שם.

ישי פרלמן: אולי תדבר תוך כדי הדיון עם אלישיב ותראה אם תיסגרו על משהו

צביקה כהן: יצקן יודע בדיוק.

משה גפני: אוהד, תלמי אליהו ושדה ניצן – תבדקו את זה.

ינון אזולאי: מה זה אומר?

ישי פרלמן: אזור מיוחד זה 0–80 קילומטר.

ינון אזולאי: ומה קורה בנתניה?

ינון אזולאי: אתם לא מתייחסים לזה, שיש שם מוסדות חינוך שנסגרו בהוראה של פיקוד העורף.

ינון אזולאי: למה שם אתם מחריגים אותם?

קרן אוחנה איוס: כל מוסד שנסגר על ידי פיקוד העורף צריך להיות מפוצה.

ינון אזולאי: גם בעמק חפר.

קרן אוחנה איוס: גם בנתניה.

ינון אזולאי: זה יותר מ-80 קילומטר.

ינון אזולאי: אתם צריכים לעשות את ההחרגה לגבי כל מוסד שנסגר בשל הוראות של פיקוד העורף.

קרן אוחנה איוס: רק לעניין חינוך, שקיבלו הוראה חד-חד ערכית לסגירה.

קרן אוחנה איוס: צריך להרחיב מעל 80 קילומטר.

קרן אוחנה איוס: כל מוסד חינוך שנסגר בהוראת פיקוד העורף צריך להיות תחת הפיצוי, גם מעבר ל-80 קילומטר.

קרן אוחנה איוס: הם נסגרו ל-11 ימים.

ינון אזולאי: אני מסכים עם ההגדרה הזאת אבל לא עם הפרמטר.

ינון אזולאי: מה קורה, אתה לא נותן לאותם אלה שלא היו בעבודה.

משה גפני: מירי, מה אתם אומרים על זה?

מירי סביון: אנחנו נשמח לקבוע על פי הקביעה של פיקוד העורף.

מירי סביון: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

ישי פרלמן: מוסד ציבורי שזכאי לפיצוי הוא מוסד שמסתמך על הכנסות עסקיות לצורך פעולתו, שהוא נפגע בגלל שההכנסות העסקיות שלו נפגעו בגלל המלחמה וזה בעצם בא לעדכן אותן.

ישי פרלמן: אנחנו מדברים על מוסד ציבורי ששליש לפחות מן ההכנסות שלו הן הכנסות עסקיות ושמפעיל עסק לאורך כל השנה.

ישי פרלמן: התקופה שלקחנו היא התקופה של 2019, כדי לבחון את הדברים, כי זאת התקופה שלא הייתה קורונה.

שלומית ארליך: למה הורדתם את 2020?

שלומית ארליך: בגלל הקורונה?

שלומית ארליך: זה הופיע במקור והורדתם את זה.

ישי פרלמן: כן, בגלל הקורונה.

ישי פרלמן: "עסקאות" זה דברים שלא נכללים במחזורים לצורך חישוב ירידת המחזורים.

ישי פרלמן: אנחנו מדברים או במע"מ שצריך לשלם האדם שהוא לא זה שהרוויח את הכסף; או בעסקאות שבין בעל מניות לבין חברה בבעלותו, שהן עסקאות בין צדדים קשורים; או פיצוי ששולם לפי חוק – אנחנו אומרים שאם קיבלת פיצוי לפי חוק אז זה לא ייפגע.

שלומית ארליך: עניין הפיצוי ששולם לפי החוק, בנוסחים הקודמים בשנים קודמות זה הופיע תחת פסקה אחת, זה היה "עסקאות שסעיפים 20 או 21 לחוק מס ערך מוסף חלים עליהן ולמעט פיצוי ששולם לפי החוק", כלומר ברירת המחדל הייתה אחרת.

שלומית ארליך: למה פה זה השתנה?

ישי פרלמן: אנחנו חושבים שזה אותו דבר.

ישי פרלמן: פיצוי ששולם לפי החוק לא ייכנס לתוך ההגדרה של "מחזור עסקאות".

ישי פרלמן: זה בעצם להגיד שאם קיבלת פיצוי בגלל המלחמה - - -

שלומית ארליך: אם הרישה קובעת "למעט כל אחד מאלה", ואז נכתב ב-(1): "עסקאות שסעיפים ...

שלומית ארליך: למעט פיצוי ששולם לפי החוק", אז "למעט למעט"?

ישי פרלמן: זה לא נחשב במחזור עסקאות.

ישי פרלמן: אם מישהו ב-2019 קיבל פיצוי לפי חוק אז זה לא צריך להגדיל לו את מחזור העסקאות.

ישי פרלמן: אם מישהו ב-2021 קיבל פיצוי ששולם לו על פי חוק אז זה גם לא יגדיל לו את מחזור העסקאות.

ינון אזולאי: מה זה "פיצוי על פי חוק"?

ינון אזולאי: אתם מתכוונים לקורונה?

ישי פרלמן: זה בעצם לא הכנסה עסקית.

מירב כהן: ב-2019 היו תקנות.

מירב כהן: אנחנו לא רוצים לפגוע בו כאשר נותנים את הפיצויים.

ינון אזולאי: אגב, מי שבסבב הקודם לא קיבל פיצוי, אמנם על יומיים-שלושה, הוא לא קיבל על העובדים, מה שאחרים קיבלו, זה אומר שגם הפעם הוא לא יקבל?

מירי סביון: אני לא יודעת על מי מדובר.

ינון אזולאי: אני מדבר על עמותות, על מעונות יום.

מירי סביון: תלוי איך הן מתוקצבות, אם הן מתוקצבות מתשלומי הורים.

ינון אזולאי: הן מתוקצבות מתשלומי הורים והמדינה נותנת - - -

מירב כהן: הן פתחו תיק במס הכנסה?

ינון אזולאי: לא, זו עמותה שהיא מלכ"ר.

מירי סביון: לא נוכל לתת פה תשובה טובה בלי לדעת את פרטי המקרה.

מירב כהן: תן לי את הפרטים ואני אבדוק את זה.

ינון אזולאי: אין לי בעיה להעביר את הפרטים אחר כך, אבל אני רוצה שאחר כך נוכל לעזור להם.

מירי סביון: אני לא יכולה להתייחס למקרים כי אני לא יודעת במה מדובר.

ינון אזולאי: חבל שבפעם שעברה לא שמעתם את השאלות שלנו.

ינון אזולאי: העלינו את שני הדברים האלה גם בפעם שעברה.

מירי סביון: אבל עדיין אנחנו לא יודעים על מה מדובר ולכן אין לנו על זה תשובה.

ישי פרלמן: פה אנחנו מבהירים שצריך להיות קשר סיבתי בין המלחמה והנזקים בעורף לבין הנזקים שאדם יכול לתבוע בשלהם פיצוי.

שלומית ארליך: למה פה ירד "לרבות נזק שנגרם בשל תשלום שכר עבודה"?

ישי פרלמן: זה פשוט נכנס בתוך מסלול שכר עבודה.

ולדימיר בליאק: למה הורדתם פה "פעולות איבה"?

ולדימיר בליאק: אם הייתם מכניסים פה את פעולות האיבה אולי הסיפור של הערים המעורבות היה נפתר.

ישי פרלמן: יש שני סוגים של פעולות איבה.

ישי פרלמן: יש פעולות איבה שהן חלק מנזק המלחמה, נזקים שאירעו על ידי סוג של צבאות אויב אבל שהם לא צבאות מבחינה פורמלית, הם לא מדינות אויב, זה פעולת איבה.

ישי פרלמן: פעולת איבה כזאת נכנסת לתוך "נזק מלחמה" והיא תפוצה.

ישי פרלמן: יש דברים אחרים שבחוק לא קוראים להם "פעולות איבה", קוראים להם "נזקי אלימות".

ישי פרלמן: "נזקי אלימות" זה דברים שלא קרו בגלל צבא אויב או ארגון עוין אלא בגלל מעשה אזרחי, אלימות אזרחית.

קטי קטרין שטרית: מדובר ביהודים.

קטי קטרין שטרית: איזה מין דבר זה?

קטי קטרין שטרית: המצאתם עכשיו משהו אחר?

ינון אזולאי: איך אתם מגדירים את המקרים בערים המעורבות?

קטי קטרין שטרית: הם נפגעו בפירוש בגלל שהם יהודים.

ישי פרלמן: זה לא נחשב פעולות איבה.

משה גפני: על מה מדובר עכשיו?

קטי קטרין שטרית: על הערים המעורבות, על נזק עקיף.

קטי קטרין שטרית: שרפו לאדם את האוטו בגלל שהוא יהודי.

קטי קטרין שטרית: זה לא פעולות איבה?

משה גפני: עם כל הכבוד, אני רוצה לגמור את הנושא הזה.

משה גפני: אני אביא להצבעה את נושא הערים המעורבות.

אלכס קושניר: יש פה פתרון בתוך הטקסט.

אלכס קושניר: הוא מדבר על "נזקי עימות".

אלכס קושניר: נזקי עימות כולל פרעות.

אלכס קושניר: נכון?

אלכס קושניר: אם מכניסים את זה פה כשורה אחת זה פותר את הבעיה.

ישי פרלמן: "נזקי אלימות.

ישי פרלמן: " הבעיה היא סמכות.

ישי פרלמן: לפי עמדת משרד המשפטים אנחנו לא יכולים להכניס את זה כי אין לשר סמכות.

ינון אזולאי: אמרנו שהפתרון זה לא "אלימות" אלא זה "איבה".

קטי קטרין שטרית: זה חד-משמעית איבה.

ינון אזולאי: היועצת המשפטית אומרת שזה איבה.

ינון אזולאי: אתה מביא עכשיו פירוש ל"איבה".

ינון אזולאי: אתה אומר: יש לי איבה חדשה.

ינון אזולאי: איבה חדשה זה איבה אזרחית ובתוך האיבה האזרחית אתה מביא את זה.

ינון אזולאי: לא יכולים לצחוק עלינו כך, באמת זה לא מתאים.

ינון אזולאי: אל תפגעו בנו עד כדי כך.

ינון אזולאי: זה לא נעים.

משה גפני: זה לא לעניין מה שאתם עושים עכשיו.

משה גפני: את נוסח עניין האיבה אביא להצבעה.

משה גפני: אם הם רוצים למשוך את כל התקנות שימשכו את כל התקנות.

משה גפני: עם כל הכבוד, אני לא נעמד דום בגלל שמשרד המשפטים אמר משהו לא הגיוני.

משה גפני: אתן לו להבהיר, נגיע לזה.

מיכל מרים וולדיגר: הרב גפני, זה מופיע בסעיף הזה.

משה גפני: בבקשה, אדוני ממשרד המשפטים, עו"ד סלומינסקי, אם אפשר בבקשה, לא באריכות, להסביר בדיוק את עמדתכם ואולי אני אשתכנע.

משה גפני: אם אני לא אשתכנע אז אני אגיד את עמדתי ואביא את זה להצבעה.

משה גפני: בבקשה.

אלעד סלומינסקי: סעיף 36(ב1) הוא סעיף ההסמכה לשר האוצר.

אלעד סלומינסקי: הוא מפנה למקום שבו מדובר על "פגיעה ממעשה אלימות שמטרתו העיקרית פגיעה באדם בשל השתייכותו למוצא לאומי אתני, ובלבד שהוא נובע מן הסכסוך הישראלי–ערבי".

אלעד סלומינסקי: לעמדתנו זה בדיוק ההסמכה שמסמיכה את השר לתקן רק לגבי נזק ישיר.

ינון אזולאי: תסביר את מה שהיועצת המשפטית אמרה לנו.

משה גפני: ינון, אני רוצה להבין את מה שהוא אומר.

משה גפני: צריך לאפשר לו לומר.

משה גפני: נשמע.

אלעד סלומינסקי: אנחנו לא מדברים פה כמובן על השאלה האם לתת פיצויים.

אלעד סלומינסקי: כמובן שבדרך המלך המחוקק יכול לחוק ולקבוע לתת פיצויים.

אלעד סלומינסקי: אנחנו מדברים על ההסמכה של שר האוצר לקבוע בתקנות.

אלעד סלומינסקי: לפי ההסמכה הזאת, זה לנזק ישיר בלבד.

אלעד סלומינסקי: לגבי מה שהיועצת המשפטית הציעה לגבי הסעיף הכללי של הגדרת נזק מלחמה, דבר ראשון, יש סעיף ספציפי, שהקראתי אותו הרגע, שרלוונטי לענייננו.

אלעד סלומינסקי: להגיד שמדובר פה על פעולות איבה אחרות נגד ישראל, פעולות אזרחיות, זה בעייתי.

אלעד סלומינסקי: מדובר על נזק מלחמה, על נזקים מצבאות אויב, ובתוכם יש גם פעולות איבה נגד ישראל.

אלעד סלומינסקי: "נגד ישראל" פה זה תיבה חשובה.

אלעד סלומינסקי: לא מדובר על נזקים אזרחיים בין אזרחי מדינת ישראל.

אלעד סלומינסקי: מדובר על משהו אחר.

שלומית ארליך: תסביר.

שלומית ארליך: מה זה המשהו האחר?

שלומית ארליך: איך אתם קוראים "פעולות איבה נגד ישראל"?

שלומית ארליך: למה זה שונה ממה שהיה בערים המעורבות?

אלעד סלומינסקי: הסעיף פה מדבר על מלחמה, למשל פיגועים על ידי גורמים זרים.

ינון אזולאי: יהודי שהלך ברחוב וערבי דקר אותו, זה פעולת איבה?

אלעד סלומינסקי: ההגדרה פה "נגד ישראל" היא לא הגדרה נגד יהודים.

אלעד סלומינסקי: יש סעיף ספציפי שמדבר על נזקים בין יהודים וערבים והסעיף הספציפי הזה לא נותן סמכות לשר האוצר.

משה גפני: מר סלומינסקי, יש לי שאלה אליך.

משה גפני: קבענו פה בחקיקה לא מזמן, אני רוצה לדעת האם יש מקרה שהשתמשתם בזה, בסעיף (ב)(1): "שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע כי ישולמו פיצויים בעד נזק שנגרם לגופו של נכס עקב מעשה אלימות כאמור בפסקה (4) או (5) להגדרת 'פגיעת איבה' שבסעיף 1 לחוק תגמולים לנפגעי פעולות איבה, והכול לפי הכללים.

משה גפני: " אני שואל: האם היה מקרה שהשתמשתם בסעיף הזה?

מירב כהן: בשנת 2019 היו כמעט 500 נזקים, למשל מקרי תג מחיר בערים מעורבות.

משה גפני: ושילמתם לפי פעולות איבה?

מירב כהן: לא, לפי מהומות, לפי הסעיף הזה.

מירב כהן: ב-2014 - - -

משה גפני: אני שואל בגלל שגם פה מגדירים נפגעי פעולות איבה.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: יש לך עוד משהו להגיד?

מירב כהן: לא נפגעי פעולות איבה אלא מהומות.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אגיד מה הבנתי.

משה גפני: הבנתי שכאשר אנחנו לא מדברים על נזק ישיר שהוא לגופו של נכס או שספג פגיעה ישירה, כאשר יש פעולות איבה שיכולות להיות לא נגד ישראל אלא בתוך ישראל, לפי הסעיפים האלה אפשר אם רוצים להסמיך את שר האוצר לשלם כאשר יש נזק כזה.

מוסי רז: הוא אומר שהם משלמים ויש פה עוד פער.

מוסי רז: אנחנו רוצים לראות את זה.

משה גפני: פער שהוא משמעותי מאוד.

מוסי רז: כאשר נקבל את הרשימה נוכל לדעת.

מירב כהן: אני יכול להסביר את זה, להבהיר מה כתוב בחוק.

מירב כהן: נזק מלחמה היה בחוק עוד משנת 1973, יש הגדרה ל"נזק מלחמה".

מירב כהן: ב-2006 נכנס הסעיף שהקראת עכשיו, של חוק התגמולים, שבו "נזק מלחמה" לא נותן פתרון לכל המהומות שקרו, לכל מיני מקרים כאלה.

מירב כהן: ב-2006 נכנס סעיף בחוק.

מירב כהן: קצת לפני 2014 כאשר היה הפיגוע במרכז הרב בירושלים, למחרת נכנסו יהודים לכפרים ערביים בתוך מדינת ישראל וגרמו נזקים.

מירב כהן: הנזקים האלה לא היו ברי פיצוי כי זה לא נזק מלחמה כהגדרתו בחוק.

מירב כהן: בשנת 2014, במהלך צוק איתן, היו מהומות נוספות, נרצח ילד והיו כל מיני מהומות בתוך ירושלים.

מירב כהן: הגענו לוועדה הזאת ועדכנו את התקנות של שנת 2014 בעקבות נזקי המהומות.

מירב כהן: אם לא היה צריך להתקין את הסעיף הזה ב-2006 ואת התקנות אז כל מהומות בתוך מדינת ישראל היו משולמות לפי נזק מלחמה.

מירב כהן: בגלל שזה לא בר פיצוי לפי נזק מלחמה היה צריך להגדיר את הסעיף הזה.

מירב כהן: הסעיף הזה לא הרחיב את ההגדרה "נזק מלחמה".

מירב כהן: הוא קרא לזה: "נזק אחר".

מירב כהן: הסמכות של שר האוצר היא להתקין תקנות לנזקים עקיפים רק בעקבות נזק מלחמה.

מירב כהן: אם היום היה צריך לעשות שינוי, זה לא בתקנות, זה בחקיקה הראשית, היה צריך לשנות את החוק הראשי, שנזק עקיף יהיה לא רק בעקבות נזק מלחמה אלא גם בעקבות נזקי מהומות, ואז לשר יש כן סמכות להתקין תקנות.

מירב כהן: זה המצב היום.

מירב כהן: נזק עקיף הוא רק בעקבות נזק מלחמה והוא לא בעקבות נזק מהומות, הוא נזק אחר.

משה גפני: מה שקרה בלוד זה לא בעקבות נזק מלחמה?

מירב כהן: לא.

מירב כהן: זה בגלל סעיף 36(ב1).

מירב כהן: אחרת, לא היינו יכולים לפצות.

משה גפני: זה לא נזק מלחמה?

משה גפני: מעניין שכאשר הייתה מלחמה זה קרה וכאשר אין מלחמה זה הפסיק.

מירב כהן: זה התחיל עוד לפני, בירושלים זה התחיל לפני.

משה גפני: מה זה "התחיל לפני"?

מירב כהן: אם לא היה הסעיף הזה לא היינו יכולים לשלם בעקבות הנזקים בירושלים.

משה גפני: גברתי היועצת המשפטית, פשוט לא להאמין איך אפשר לברוח מאחריות שיש למדינה על המצב הזה, פשוט לברוח.

משה גפני: מה שהיה בלוד, מה שהיה בעכו, מה שהיה בכל המקומות האלה – זה היה בעקבות המלחמה.

משה גפני: לפני זה לא היה ואחרי זה לא היה.

משה גפני: זה בדיוק הסעיף הזה.

משה גפני: איפה אסי מסינג?

משה גפני: היועץ המשפטי של משרד האוצר, בבקשה.

אסי מסינג: שלום לכולם.

אסי מסינג: לא שמעתי את רוב הדיון, רק הבנתי איזו סוגיה עלתה כרגע.

אסי מסינג: יכול להיות שאני מוסיף לדברים שנאמרו קודם לכן.

אסי מסינג: בחוק יש התייחסות בצורה מפורשת להפרדה בין פעולות פגיעה בסכסוך היהודי–ערבי והתייחסות נפרדת לנזק מלחמה.

אסי מסינג: החיבור ביניהם כרגע לא נשען על תשתית עובדתית קיימת.

אסי מסינג: לצורך כך המחוקק בחר במפורש ב-2006 לעשות תיקון חקיקה על מנת לתת מענה מפורש לפגיעות ישירות שנעשות אגב מה שמכונה פעולות איבה.

אסי מסינג: לעומת זה, בכל הקשור לנזק ישיר אגב מלחמה, הפיצוי שנעשה בהקשרים שונים, עם הקביעה של התוספת הקבועה ועכשיו התיקונים שעושים, הוא עניין אחר לגמרי, שעוסק בפעילות שמוגדרת כפעילות מלחמה.

אסי מסינג: לעשות עכשיו ערבוב בין שני הדברים זה פשוט ערבוב מין בשאינו מינו.

אסי מסינג: הוא לא מבוסס על שום תשתית עובדתית אלא ניסיון כרגע לפתור טענות ומענות שהובעו אגב חוסר בהסדר הזה, אבל הדרך היא כמובן לא לשנות את המינוחים ולהתייחס אליהם בצורה שהיא פשוט עיוות אחד גדול.

אסי מסינג: המשמעות של הדבר, הטענה למשל שיש חלקים בישראל שבהם פעילויות כאלה נעשו בעבר לפני אירועים ואחרי אירועים, שהפגיעה נכנסת גם כן להגדרה "נזק מלחמה" – זה בוודאי דבר שאין לו תשתית עובדתית מבוססת.

אסי מסינג: שמעתי את מה שאמרת עכשיו בסיפה של הדברים, שיש קשר בין הפעילות בעזה ובין הפעילות בישראל.

אסי מסינג: זה כמובן דבר לא מבוסס וכמובן יש לו השלכה דרמטית על אופן ההתייחסות לחוק מס רכוש, ולא עושים אותו אגב אורחה בדרך של פרשנות או הצעה של פרשנות.

אופיר כץ: לפי מה אתה קובע שזה לא מבוסס עובדתית אם זה קרה באותו הזמן בדיוק?

אופיר כץ: אני חושב שהעובדה הכי טובה שיש היא שזה קרה בדיוק ביחד, מה שקרה בעזה ומה שקרה בערים המעורבות.

אופיר כץ: זה במקרה היה ביחד?

אסי מסינג: מכיוון שפעולה של נזק מלחמה מוגדרת כפעולה של צבא אויב או ארגון טרור, וכאן אנחנו עוסקים בפעילויות שעוסקות לא בפעילות הזו ולא בפעילות הזו.

אופיר כץ: אז איך אתה מגדיר אותה?

אסי מסינג: מעשה אלימות שנעשה בתוך ישראל, שיש לו גם איזו תשתית בסיסית שמוגדרת עכשיו בחוק.

אסי מסינג: זה לא דבר נוסף.

אסי מסינג: בשביל זה הוסיפו את סעיף 36(ב1) לחוק מס רכוש, עשו תיקון מפורש שהתייחס לסיטואציות הללו.

אסי מסינג: הפרשנות של הממשלה כרגע לסעיף 36(ב1) אומרת שלמעשה הוא מתייחס רק לאפשרות לתת פיצוי כנגד נזק ישיר.

אסי מסינג: עכשיו השאלה אם לפתור את הנזק העקיף באמצעות הגדרה של כל הפעילות הזאת כפעילות מלחמה – זה פשוט לא קשור בכלל.

אופיר כץ: אתה מגדיר את זה כפעילות אלימות כאילו זה שני אנשים שרבו ברחוב.

אופיר כץ: אתה לא יכול להגדיר את זה כפעילות אלימות רגילה.

אופיר כץ: היו פה ערבים שרצו לעשות פרעות ביהודים.

מיכל מרים וולדיגר: בסעיף 1(4) לחוק, כוונתו של המחוקק הייתה להגיד: ובלבד שהוא נובע מן הסכסוך הישראלי–ערבי, כדי שלא יבוא סתם מישהו מן הרחוב ויגיד: אני רוצה להיכנס אל תוך החוק הזה.

מיכל מרים וולדיגר: אבל הוא לא נובע מתוך רצון לקרוא למהומות פעולות איבה.

מיכל מרים וולדיגר: השאלה מה הייתה כוונת המחוקק כשהוא קבע את הסעיף הזה.

מיכל מרים וולדיגר: היא הייתה לא כדי להוציא את זה מפה.

אסי מסינג: נדמה לי שאמיר דהן סקר קצת את ההיסטוריה של תיקון החקיקה.

אסי מסינג: בסופו של דברים, אין שאלה – אני לא כל כך מבין איך זה עלה לדיון כרגע – שהמונח "נזק מלחמה" הוא מונח מאוד מאוד מוגדר, הוא נדון שנים.

אסי מסינג: הוא כולל אך ורק פעילויות של צבאות סדירים או פעילויות טרור של ארגוני טרור.

אסי מסינג: לא נכלל אף פעם במסגרת המונח "נזק מלחמה" דבר נוסף אחר.

אסי מסינג: בגלל הקושי שקיים והרצון לתת מענה נוסף גם לנזקים שנגרמים אגב פעילויות שאינן מוגדרות ב"נזק מלחמה" נעשה תיקון מפורש בחוק שמתייחס להסדר נוסף, שחל באופן אחר, לא אגב יישובי ספר.

קטי קטרין שטרית: אסי, אגיד לך מה אתם הולכים לגרום בהחלטה שלכם.

קטי קטרין שטרית: אתם הולכים לגרום לגירוש אתני של יהודים מן הערים המעורבות.

קטי קטרין שטרית: הם יודעים שאין להם הגנה וגם לא פיצוי על מה שנלקח מהם.

אסי מסינג: אני לא מתייחס כרגע לשאלת החלטה או לא.

אופיר כץ: בעניין הגדרת הטרור, בטרור הסכינים של 2015 לא עשו שינוי בזה, בעניין טרור יחידים?

אסי מסינג: אני מתאר כרגע את המצב המשפטי הקיים.

אופיר כץ: אמרת שזה צריך להיות על ידי ארגון טרור.

קטי קטרין שטרית: הם באו עם פרחים ביד כשהם עשו לינץ'.

אסי מסינג: אנחנו אומרים שיש כרגע בהסדר החקיקה הקיים התייחסות לשני סוגים של נזקים.

קטי קטרין שטרית: שים לב, גם נתנו את הנגב, ועכשיו גם את הערים המעורבות.

אסי מסינג: יש נזק מלחמה ויש נזק שנגרם לגופו של נכס עקב מעשה אלימות.

משה גפני: סעיף (ב1), על מה הוא חל?

משה גפני: על איזה מקרה?

אסי מסינג: הוא חל על משהו שהוא אינו אגב נזק מלחמה אלא מה שנכנס בהגדרה של פעילות לפי חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, שנעשה בו תיקון.

אסי מסינג: הוא קובע את ההוראה המפורשת לגבי מי שנכנס בגדר פסקאות (4) או (5) להגדרה "פגיעת איבה", שהיא "פגיעה ממעשה אלימות שמטרתו העיקרית פגיעה באדם בשל ההשתייכות למוצא לאומי אתני, ובלבד שנובע מן הסכסוך הישראלי–ערבי".

משה גפני: אז למה לוד לא כלולה בסעיף הזה?

מיכל מרים וולדיגר: זה כלול, אבל הוא מדבר רק על נזק ישיר.

אסי מסינג: זה בדיוק מה שנכנס בעניין הזה.

אסי מסינג: החוק נתן הסמכה לקבוע - - -

אופיר כץ: הוא אומר שמי שפגעו לו בחנות באופן ישיר, הרסו לו את החנות, הוא מקבל, אבל זה שסגר את החנות לא מקבל.

אופיר כץ: הבנתי נכון?

מיכל מרים וולדיגר: כן.

מיכל מרים וולדיגר: זה גם כתוב.

מיכל מרים וולדיגר: כתוב שזה "בעד נזק שנגרם לגופו של הנכס".

מיכל מרים וולדיגר: הוא אומר שהסעיף מסמיך את השר לקבוע רק בעניין נזקים ישירים.

משה גפני: "לגופו של הנכס" זה נזק ישיר.

משה גפני: אנחנו מדברים על נזקים עקיפים.

ינון אזולאי: אני גם לא מבין מאיפה הוא הביא את ההגדרה שזה רק ארגון טרור.

משה גפני: אני כנראה הולך לסיים את תפקידי פה.

משה גפני: אני הולך להצביע על זה, וזהו.

משה גפני: לא מעניין אותי.

אופיר כץ: גפני, אתה לא מצביע על זה משום מקום, כי אנחנו חושבים שכן יש קשר בין המלחמה לבין מה שהיה בערים המעורבות.

משה גפני: מה השאלה.

משה גפני: על מה הדיון בכלל?

משה גפני: עו"ד אסי מסינג, עוד מעט לא יהיה לכם בלגן ממני, הולכים להשתנות פה דברים כנראה.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך, כולנו אזרחים במדינה הזאת וכולנו יודעים שבעקבות מה שהיה, אחד התחיל קודם ואחד התחיל אחר כך, הכול היה יחד תחת אותו מערך מלחמתי שהיה גם בעזה, גם בערים מעורבות וגם בעוד מקומות, היה גם בירושלים.

משה גפני: הכול נעשה באותו פרק זמן.

משה גפני: יש אנשים – הם יכולים להיות יהודים והם יכולים להיות ערבים – שניזוקו כתוצאה מן העניין הזה שהייתה מלחמה, שהיה מבצע שומר החומות.

משה גפני: ברגע שזה הפסיק – ברוך השם, אנחנו מתפללים לקדוש ברוך הוא שזה יירגע לגמרי – אנחנו רואים שזה כבר לא נמצא.

משה גפני: אני משוכנע במיליון אחוזים שבסעיף שעליו הוא מדבר מדובר על מצב שהוא לא המצב הרגיל, שמישהו הולך ברחוב והזיקו לחנות שלו או שלא אפשרו לו להיכנס לחנות שלו במשך שבוע ימים.

משה גפני: אנחנו מדברים על מקרה שבו העסק שלו היה סגור במשך שבוע בגלל המצב המלחמתי, בגלל שהוא יהודי או בגלל שהוא ערבי, ואותם צריך לפצות.

משה גפני: שר האוצר אומר: אני מסכים שצריך לפצות אותם, אבל יש בעיה משפטית.

משה גפני: אני מעל המשפטנים.

משה גפני: אני נבחרתי על ידי הציבור ואני עושה את מה שההיגיון אומר.

משה גפני: אני הולך להביא את זה להצבעה.

ינון אזולאי: יש לך גם חוות דעת משפטית של הוועדה.

אופיר כץ: הרב גפני, אני רוצה להוסיף עוד משפט.

אופיר כץ: אתה אומר שאין תשתית עובדתית לחבר ביניהם.

אופיר כץ: גם המדינה, הרמטכ"ל, כולם קוראים לזה מבצע שומר החומות.

אופיר כץ: גם כשהמפכ"ל מתייחס לאירועים בתוך הערים המעורבות הוא קורא לזה מבצע שומר החומות.

אופיר כץ: זאת אומרת שגם המדינה, המשטרה והצבא מגדירים את זה כמבצע אחד, כולל מה שהיה בעזה ומה שהיה בערים המעורבות, קוראים לזה באותו שם, אותו מבצע.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אפשר להמשיך הלאה ולקרוא את ההגדרות?

אסי מסינג: אדוני היושב-ראש, אם יורשה לי להתייחס אל מה שאמרת, אני לא בשאלה האם נכון לפצות או לא נכון לפצות.

אסי מסינג: זו שאלה בראש ובראשונה על מה ההסדר שחוק מס רכוש קובע.

אסי מסינג: הסדר חוק מס רכוש קובע שתי התייחסויות אגב תיקוני חקיקה ארוכים שהייתה בהם כוונה ידועה מאוד והתייחס לשני מצבי עולם.

אסי מסינג: מצב עולם ראשון של נזקי מלחמה, שזה רוב העיסוק של חוק מס רכוש, שבמסגרתו נקבעו בעבר תקנות קבועות ביחס לנזק ישיר; ועליו נזק עקיף ברצועה של יישובי הספר; ועליו ההרחבה שמוצעת כרגע.

אסי מסינג: זה החלק הראשון.

אסי מסינג: החלק השני הוא נזקים שמועלים כאן, ושהיו בתקופה האחרונה, שנגרמו בכל רחבי המדינה, לא בעוטף עזה, לא רק ברצועה של עד 80 קילומטר אלא במקומות שונים בישראל.

אסי מסינג: במסגרתם לצורך טיפול היה תיקון לחוק בצורה מפורשת שקבע שאפשר לתת פיצוי בעד נזק ישיר שנגרם אגב מאורעות מסוג אלה.

אסי מסינג: כרגע אתם דנים בשאלה האם ניתן לתת פיצוי בגין נזק עקיף אגב הדבר הזה.

אסי מסינג: הנזק העקיף לא יכול להיכנס לדבר הזה אגב הסיטואציה הזאת במסגרת נזק מלחמה אלא במסגרת תיקון לחוק מס רכוש שמאפשר לתת פיצוי בגין הנזק העקיף.

משה גפני: תודה.

משה גפני: עו"ד מסינג, אני מודה לך על דבריך המלומדים.

משה גפני: הרגשתי כאילו אני בשיעור היסטוריה.

משה גפני: עם כל הכבוד, אני שונה ממך.

משה גפני: אתה יותר חכם ממני ויותר משפטן ממני ואתה הכול יותר ממני, חוץ מדבר אחד.

משה גפני: אני רואה את הדברים אחרת.

משה גפני: על זה אבקש שחברי הוועדה ילכו איתי.

משה גפני: לצערנו הרב הייתה מלחמה או היה מבצע, שבאותה העת, זה קרה בכמה מקומות, זה קרה בעוטף עזה וקרה שירו רקטות גם על אזור המרכז וקרה גם שהיו מאבקים בתוך ערים מעורבות, בעיקר ערים מעורבות, ונגרם נזק בגלל המלחמה הזאת, בגלל פעולות האיבה, שהיו אנשים, יהודים וערבים, שלא יכלו לפתוח את העסק שלהם במשך שבוע בגלל הסיבה הזאת.

משה גפני: אם זה היה רק ליום אחד לא היינו מדברים.

משה גפני: זה ברור, זה חד-משמעי, זה לא עומד לדיון מבחינת המציאות, מבחינת הוכחת הנזק.

משה גפני: לכן אני סבור שמדינת ישראל, בהיותה מדינה יהודית ודמוקרטית, איננה יכולה להרשות לעצמה שבעקבות הנזק הזה, שהיא יודעת לפצות כאשר יש נזק ישיר, והיא יודעת לפצות כאשר יש נזק עקיף, היא אפילו הגדילה את הטווח ל-80 קילומטר, היא לא יכולה לעמוד מן הצד ולתת לאנשים שגרים בעכו ליפול פתאום מן הנכסים שלהם רק בגלל שנהייתה מלחמה, רק בגלל שהיה מאבק, שכל אחד יכול למשוך את זה לכיוון אחר.

משה גפני: לכן העמדה שלנו היא שאנחנו צריכים לפצות אותם במסגרת אותו סעיף ולתת סמכות לשר האוצר, כפי שאנחנו נותנים לו סמכות על נזק עקיף.

אסי מסינג: זו שאלה של מצב חוקי.

משה גפני: שאלה שלא מעניינת עכשיו.

אסי מסינג: בוודאי הוועדה לא יכולה לחרוג מן החוק כרגע ולקבוע משהו אחר.

אסי מסינג: מה ההצעה?

משה גפני: מה הוויכוח הזה?

משה גפני: אני לא מבין.

משה גפני: השאלה אם ועדה יכולה לחרוג או לא יכולה לחרוג, את זה אנחנו נוכיח בסוף, האם היא יכולה.

אסי מסינג: בוודאי שלא, בוודאי היא לא יכולה לחרוג את החוק.

משה גפני: מאה אחוז, אני לא מתווכח יותר.

אופיר כץ: אנחנו לא חורגים מן החוק.

אופיר כץ: אנחנו מפרשים אחרת את מה שאתה טוען שבגינו הם נפגעו.

אופיר כץ: אנחנו אומרים שיש קשר ישיר בין המלחמה לבין מה שהיה בערים המעורבות.

אלכס קושניר: יכול להיות שנוכל לפתור את זה.

אלכס קושניר: הרי במסגרת ההרחבה ל-80 קילומטר, זה אומר שגם הערים המעורבות כולן, חוץ מעכו, נכנסות פנימה.

אלכס קושניר: אם הבעיה היא רק עכו אז בואו נרחיב את זה עד לעכו ובזה נגמור את הסיפור.

אלכס קושניר: זה לא פתרון?

תמיר כהן: זה במסלול השכר.

מיכל מרים וולדיגר: וגם עדיין לא עזרת לעצמאים.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך מה הוויכוח.

משה גפני: קודם כול העיקרון, האם מה שהיה בין יהודים וערבים או בין אזרחים, בלי להיכנס למוצא העדתי שלהם, זה חלק מן המלחמה.

משה גפני: אם זה נעשה באותו זמן שהיו הרקטות מעזה וכל מה שהיה מסביב, כל המערכת הזאת, האם המערכת הזאת היא מערכת מלחמתית?

משה גפני: למה זה משנה?

משה גפני: כי אנחנו כמדינה לא יכולים להפקיר אנשים, ולא חשוב מאיזה מוצא הם, לא חשוב מאיזו דת הם, להשאיר אותם שבוע כשאין להם עבודה והעסק שלהם סגור.

משה גפני: האם אפשר להסמיך את שר האוצר בעניין הזה?

משה גפני: טוען אסי מסינג, טוענים המשפטנים ממשרד המשפטים שאי אפשר.

משה גפני: אני חושב שכן אפשר.

שגית אפיק: אמרתי שנבדוק את זה.

שגית אפיק: לא אמרתי שאפשר.

ישי פרלמן: זה אומר שיש פה שלושה מסלולים, כאשר המסלול הראשון הוא מסלול שכר עבודה.

שלומית ארליך: ""יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" – יום שבו לא עבד" – בעבר זה היה "יום שבו נעדר".

שלומית ארליך: אתם שיניתם את המינוח.

שלומית ארליך: תסביר את הסעיף.

ישי פרלמן: זה תיקון מבהיר.

ישי פרלמן: זה רק להבהיר שגם אם עובד עבד מן הבית זה נחשב שהוא היה בעבודה ולא נעדר מן העבודה.

ישי פרלמן: הוספנו שהייה בבידוד בגלל שזה אמור לכלול עובדים שנעדרו מן העבודה בגלל המלחמה.

ישי פרלמן: אם היו נעדרים בכל מקרה בלי קשר למלחמה זה לא נחשב יום היעדרות בשל המצב הביטחוני.

ישי פרלמן: מה שקראתי עד עכשיו אומר שאם העובד נמצא באזור שבין 0-7 קילומטרים, כל פעם שהעובד נעדר זה ייחשב יום היעדרות בשל המצב הביטחוני; ומי שמחוץ לאזור שבין 0–7 קילומטרים – "ובלבד שמתקיים בו גם אחד מאלה", ועכשיו יש פה רשימה של דברים.

שלומית ארליך: מה לגבי הוראת פיקוד העורף?

ישי פרלמן: לא היו הוראות של פיקוד העורף שדיברו על סגירה מוחלטת.

קרן אוחנה איוס: רק בחינוך היו הוראות קונקרטיות לסגירה.

קרן אוחנה איוס: אני רוצה לוודא שזה מכסה אותנו מעבר ל-80 הקילומטר.

קרן אוחנה איוס: גנים שהיו סגורים בנתניה, האם הם חוסים תחת הוראה זו?

ישי פרלמן: היה מצב מיוחד בעורף, שגם העיר נתניה היא בתוך המצב המיוחד בעורף.

קרן אוחנה איוס: אבל היא לא נכללת ב-80 קילומטר.

ישי פרלמן: התקנות מתייחסות לכל המצב המיוחד בעורף.

ישי פרלמן: במידה ובעיר נתניה היה יום מסוים - - -

קרן אוחנה איוס: 11 ימים.

ישי פרלמן: אם בהנחיות של פיקוד העורף רשום לא לפתוח בנתניה בתי ספר, הם זכאים גם לשכר.

ינון אזולאי: אפילו שזה מעבר ל-80 קילומטר.

ישי פרלמן: ההגדרה לא מדברת על 80 קילומטר.

ישי פרלמן: על פי ההגדרה "אזור מיוחד" נקבע: "האזור אשר מסומן במפה אשר צורפה להכרזה על מצב מיוחד בעורף".

ישי פרלמן: זו ההכרזה של השר על מצב מיוחד.

ישי פרלמן: נתניה בפנים.

ישי פרלמן: ואז הוא בעצם מעביר את הסמכויות לשר הביטחון להחליט איפה מתקיימים לימודים, פעולות אזרחיות.

ישי פרלמן: אם הוא החליט במקום מסוים שאין לימודים והוא הוציא החלטה של פיקוד העורף, הוא זכאי.

קרן אוחנה איוס: תודה רבה.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, לא קיבלנו תשובה לגבי האולמות.

שלומית ארליך: פה שיניתם את המינוחים.

שלומית ארליך: זה "מעסיק" במקום "מעביד".

שלומית ארליך: זה סמנטיקה בהתאם להוראות החוק?

ישי פרלמן: זה סמנטיקה.

ישי פרלמן: זה בהתאם לדרך שבה כותבים חקיקה היום.

ישי פרלמן: פה מדובר על העובדים שנעדרים באזור שמחוץ ל-7 קילומטרים מן הרצועה, שזה בדיוק אותו דבר כמו במבצעים קודמים.

ישי פרלמן: ב"מסלול שכר עבודה" – זה 430 שקלים ולא 370 שקלים.

שלומית ארליך: קיבלתם את הטענה ואתם משנים בהתאם.

שלומית ארליך: זו הוראה חדשה?

ישי פרלמן: לא, זה היה ב-2019.

שלומית ארליך: מה לגבי ניזוק שהוא קבלן כוח אדם?

ישי פרלמן: זה נכלל בתוך (1).

ישי פרלמן: לא עשינו פה הפרדה.

שלומית ארליך: למה לא עשיתם הפעם הבחנה?

מירב כהן: עקרונית היה צריך לעשות את ההפרדה ולהשאיר עובדי כוח אדם וחברת כוח אדם ב-370 שקל.

מירב כהן: ה-430 שקל הוא בעצם מרכיב שכולל בתוכו רווח.

מירב כהן: כך זה היה ב-2019, זה לא היה כולל רווח.

מירב כהן: פה זה כולל רווח.

מירב כהן: צריך לעשות את ההפרדה הזאת כדי שהם לא יקבלו מעבר.

מירב כהן: זה הדבר הנכון לעשות מקצועית.

ישי פרלמן: אם הוועדה מציעה לתת לחברת כוח אדם רק 370 שקל, אנחנו יכולים להוסיף פסקה שאומרת שמי שעובד בחברת כוח אדם יקבל רק 370 שקל.

מירב כהן: בצוק איתן זה היה מחולק בין 117% ל-15%.

מירב כהן: חברת כוח האדם מקבלת רק 117%.

מירב כהן: זה היה על פי שכר ממוצע של העובד בשלושה חודשים.

מירב כהן: 117% זה עלות ישירה בהוצאות סוציאליות.

מירב כהן: כרגע כשמגדירים את זה כולל רווח אז צריך להשאיר את חברות כוח האדם ב-370 שקל.

שלומית ארליך: 430 שקל זה התאמה למצב הקיים.

מירב כהן: ה-370 שקל הוא השכר הממוצע, בתיאום עם הארגונים העסקיים, בשנת 2019, שנבדק על כל אזור הדרום.

מירב כהן: זה היה הקבוע כולל הוצאות סוציאליות.

ינון אזולאי: עובדי כוח אדם יקבלו 370 שקל?

שלומית ארליך: לא, זה לא קבוע כרגע.

מירב כהן: זה לא כתוב, אבל עקרונית, אם אנחנו רוצים להשוות לצוק איתן, כך זה היה.

מירב כהן: ה-430 שקל כולל מרכיב של 15%, כך הגיעו ל-430 שקל.

מירב כהן: 370 שקל בתוספת 15% זה בדיוק 426 או 427 שקלים.

מירב כהן: עיגלנו את זה ל-430 שקלים.

מירב כהן: זה כולל מרכיב רווח.

מירב כהן: חברת כוח האדם לא אמורה להרוויח על זה.

מירב כהן: זה אמור להיות כפי שהיה בצוק איתן לכולם.

שגית אפיק: בצוק איתן זה היה 370 שקל.

שגית אפיק: ומה היה הסכום השני?

מירב כהן: בצוק איתן זה היה שכר ממוצע, שהוא מורכב מאוד.

מירב כהן: זה היה 55 ימים.

מירב כהן: לקחו את תלוש השכר של אותו עובד, חילקו אותו ב-62 ימים.

מירב כהן: זה עבודה מורכבת מאוד.

מירב כהן: עשינו את זה ב-2019, שינינו את זה.

ינון אזולאי: השאלה מה עובד בחברת כוח אדם קיבל.

מירב כהן: עובד כוח אדם קיבל רק את העלות, עם ההוצאות הסוציאליות, בלי רווח.

ינון אזולאי: כלומר היה 370 שקל פחות 15%.

מירב כהן: בדיוק.

משה גפני: תמיר כהן, אני רוצה מחר נוסח.

תמיר כהן: אני אגיד את העקרונות.

תמיר כהן: לגבי נוסח אנחנו צריכים לדבר עם רשות המסים.

משה גפני: בסדר, אבל אנחנו צריכים נוסח שנוכל להתייחס אליו.

ישי פרלמן: מה שהקראתי עכשיו זה פשוט להגיד שאם הוא עובד במשרה חלקית אז הוא יקבל באופן חלקי את הפיצויים.

ישי פרלמן: ההרחבה פה "ובלבד שהנזק אירע באזור המסומן במפה" בעצם אומרת שמסלול המחזורים יינתן רק בטווח של עד 40 קילומטר, שזה היישובים בטווח שמפורטים בהמשך בתוספת.

ישי פרלמן: ההגדרה הזאת מנסה לאפיין בצורה כלשהי את ההכנסה של מוסד ציבורי של חודש מאי 2021.

קרן אוחנה איוס: לעניין משפחתונים שהם עצמאיים ללא עובדים, כי הפיצוי הוא רק שכר עובדים עד 80 קילומטר ואילך למוסדות חינוך, בעלות משפחתונים שהם בבתים, שקיבלו את אותה הנחיה, 11 ימים להיות סגורים ללא עובדים, הן כרגע עומדות על שליש החזר שכר לימוד להורים.

קרן אוחנה איוס: מי מפצה אותן?

ינון אזולאי: אגב, בקורונה ברשות המסים מצאו פתרון למשפחתונים.

קרן אוחנה איוס: רק למי שהיה חבר בכוח לעובד.

קרן אוחנה איוס: הם בבעיה, אין להם עובדים.

קריאה: זה לא רק משפחתונים.

קריאה: זה כל עסק שאין בו עובדים.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: דרך רשות המיסים ערן יעקב פתר את זה.

ישי פרלמן: אתה מדבר על עניין מסלול המחזורים.

ישי פרלמן: אני חושב שהשאלה פה היא לעניין מסלול שכר עבודה.

ינון אזולאי: אין לה שכר עבודה.

ינון אזולאי: היא בעצמה.

קרן אוחנה איוס: היא עובדת עצמאית לגמרי.

ישי פרלמן: כפי שאני מבין את השאלה, עצמאית שאין לה עובדים, איך היא מקבלת מסלול שכר עבודה?

קרן אוחנה איוס: היא דו-חודשית והיא עוסק מורשה ואין לה ירידה במחזורים.

ישי פרלמן: אם היא מחזירה כסף להורים אז תהיה לה ירידה במחזורים.

קרן אוחנה איוס: אבל היא דו-חודשית, לא יהיה לה את גובה ההפרש שאתם מבקשים.

קרן אוחנה איוס: היא עפה מתחת לרדאר, היא לא מקבלת.

קריאה: כי אף אחד לא.

קריאה: באזור שבין 40–80 קילומטר לא מקבלים מסלול מחזורים.

קרן אוחנה איוס: אבל הם קיבלו צו סגירה בהנחיית פיקוד העורף.

ינון אזולאי: זה כמו מוסד חינוך.

קריאה: אבל מעבר ל-40 קילומטרים כן מקבלים עסקים מסלול שכר.

קריאה: לה זה לא רלוונטי.

קרן אוחנה איוס: תתייחסו אל מוסדות חינוך כאל סקטור נפרד.

ינון אזולאי: אתם רוצים התייעצות סיעתית כדי שתוכלו להשיב?

מירב כהן: אנחנו מחפשים פתרון לזה.

משה גפני: רבותי, נושא המוסד הציבורי, עם כל הבעיות שיש, אני מבקש שתמצאו דרך לפתור את זה.

משה גפני: תמיר כהן, אני מבקש לעצור פה ולהמשיך את הדיון מחר, ואולי גם ביום רביעי.

משה גפני: אני רוצה לגמור את זה השבוע.

משה גפני: אני מבקש שתגידו את עמדתכם מחר.

תמיר כהן: אנחנו רוצים לגמור היום.

משה גפני: יש לי עוד בעיות פרט לנושא הזה, יש לי כמה בעיות.

קטי קטרין שטרית: אולי נצביע על מה שאין לגביו ויכוח.

משה גפני: אין טעם.

משה גפני: נצביע על הכול יחד.

משה גפני: אני רוצה להצביע כמה שיותר מהר.

משה גפני: אני מבקש שתגידו מה עמדתכם הציבורית בעניין הזה, ואני מבקש נוסח שבו אפשר לפתור את הבעיה של הערים המעורבות.

משה גפני: היועצת המשפטית של הוועדה רוצה לראות את זה.

משה גפני: יכול להיות שלא יהיה מנוס מתיקון חקיקה קטן ונצטרך לעשות את זה כמה שיותר מהר.

משה גפני: זה מה שיש לי לומר.

משה גפני: אני לא יכול להמשיך את הישיבה אחרי שקבענו שב-12:30 היא תסתיים.

משה גפני: אני צריך לעבור לתקנות משרד הבריאות בעניין בדיקות הקורונה ויש לנו עוד כמה נושאים בתוכנית היום.

תמיר כהן: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אגיד שני דברים.

תמיר כהן: דבר ראשון, יש חשיבות אדירה לאשר את מה שהבאנו לפה היום, מהסיבה, כפי ששר האוצר אמר בהתחלה על רשת הביטחון, שאין ודאות.

תמיר כהן: מסלול השכר – אמיר דהן יוכל לפרט את זה יותר – בסוף אנשים מקבלים כנגד זה שהמעסיקים משלמים שכר לעובדים שלהם.

תמיר כהן: עוד מעט מגיע המועד שמתחילים לשלם שכר.

תמיר כהן: אנחנו רוצים שהשוק לא ילין את השכר, שישלמו שכר לעובדים.

תמיר כהן: לכן יש חשיבות.

תמיר כהן: לפי דעתנו הדבר הנכון לעשות – אני אציג את המודל, כפי שביקשת, מה שחשבנו לעשות קודם בערים המעורבות.

משה גפני: אני לא מעכב את זה.

תמיר כהן: אבל אנחנו חייבים להעביר את כל יתר התקנות כי השוק צריך לדעת ואנשים מחכים לזה.

תמיר כהן: אנחנו צריכים לתת לזה ודאות.

מיכל מרים וולדיגר: וגם את האולמות.

תמיר כהן: את התקנות שהבאנו לכאן עכשיו עם התיקונים שנעתרנו לבקשת הוועדה, עם ה-370 ו-430 שקל ועם התקרה של מיליון ו-1.5 מיליון שקל - - -

ינון אזולאי: וגם הדברים שעכשיו העלינו.

תמיר כהן: נשמע אם יש.

תמיר כהן: לפי דעתנו יש חשיבות אדירה לאשר כבר היום את הנוסח שהבאנו.

תמיר כהן: זאת עמדת שר האוצר.

שגית אפיק: אי אפשר, כי יש נוסח שלא עברנו על כולו, כי יש לנו הערות ואנחנו מבקשים שהם יחזרו עם תשובות.

שגית אפיק: זה לא עובד כך.

משה גפני: לא אשים שום דבר על סדר היום לפני שנאשר את הדבר הזה, אני אגמור את העניין הזה.

משה גפני: אבל אני רוצה שיהיו יותר גמישים, לא שיביאו נוסחים ב-12 בלילה אלא שיביאו בזמן ושנוכל להתמודד עם זה ולעשות את זה כמה שיותר מהר.

משה גפני: ואני צריך את העמדה שלכם.

משה גפני: חשובה לי עמדת השר לגבי נושא הערים המעורבות.

משה גפני: אני מרגיש שאנחנו כאילו אנשים חסרי אחריות.

תמיר כהן: היו דיונים במשרד האוצר, עם רשות המסים ועם אגף התקציבים והלשכה המשפטית, עם כל הגורמים הרלוונטיים.

תמיר כהן: המודל שהשר החליט עליו הוא כדלקמן: ללכת באזור 0–40 קילומטר כפי שהוצג פה; באזור 40–80 קילומטר להכניס את מסלול השכר.

תמיר כהן: המסלול האדום כמובן קיים.

משה גפני: מסלול השכר משתנה מ-370 שקל ל-430 שקל.

תמיר כהן: כולל כל ההתאמות.

תמיר כהן: אנחנו חשבנו, זה גם מה שהשר החליט טרם ניגשנו לסוגיה המשפטית, להוסיף רובד נוסף אגב הסיפור הזה, והוא דיבר על כמה תנאים מצטברים: שעסק ספג פגיעה ישירה בזמן תקופת המבצע ושבגין פגיעה זו הוא היה סגור יותר משבעה ימים.

שגית אפיק: פגיעה ישירה שיכולה להיות פגיעת איבה למעשה.

תמיר כהן: היא יכולה להיות פגיעת איבה והיא יכולה להיות דברים שקרו מן הזירה בדרום, היא יכולה להיות הכול.

תמיר כהן: היא לא מוגבלת רק לערים המעורבות אלא היא לכל הארץ.

תמיר כהן: ברור שהיא תיתן מענה יותר לערים המעורבות, כפי שציין פה חבר הכנסת קושניר, בין 40–80 קילומטר.

תמיר כהן: אם יש עסק שנפגע במהומות הוא מקבל לכל הפחות את מסלול השכר.

תמיר כהן: בין 0–40 קילומטר הוא בין כה וכה מקבל את שני המסלולים.

שגית אפיק: רציתם לתת את זה בנוסף.

תמיר כהן: לכן סברנו שיש לתת רובד שלישי, מעבר ל-0–40 קילומטר ו-40–80 קילומטר, לתת בכל הארץ אם עומדים בשני התנאים המצטברים האלה, זכאות גם לבחור או מסלול שכר או מסלול מחזורים.

תמיר כהן: זה היה הרציונל.

תמיר כהן: מכיוון שרוב הפגיעות במהומות הן לא פגיעות שגרמו לנזק ישיר בעסקים אז לא מדובר על כמות גדולה של עסקים אבל זה כן נותן מענה.

תמיר כהן: אני חוזר לבקשת היושב-ראש, מכיוון שגם לפי הנתונים שרשות המסים הביאה מרבית הפגיעות במהומות לאו דווקא היו בעסקים, היו יותר בנזק ברכב ובנזק במבנים, בבתים פרטיים, לכן סברנו שנכון לעשות את זה לא רק בערים המעורבות אלא בכל הארץ, כי אם היה אירוע נקודתי למשל בערד או בחיפה או ברמלה, בלי להיכנס להגדרה של ערים מעורבות, סברנו גם ברמה המשפטית שמבחינת שוויון נכון יותר לפתוח את זה.

תמיר כהן: חשבנו שהרובד האחרון הזה ישלים את כל המקרים האלה שהיו נופלים בשוליים.

תמיר כהן: זה היה המודל ברמה של מדיניות השר.

תמיר כהן: הסוגיה המשפטית נידונה פה רבות וכולנו מבינים איפה זה עומד.

תמיר כהן: כן היינו רוצים לאשר, עם ההתאמות שהוועדה עשתה, את המסלולים ל-0–40 קילומטר ול-40–80 קילומטר ומסלול החקלאות.

תמיר כהן: ברמת המדיניות, אמרתי: זאת העמדה של השר לגבי הרובד השלישי.

משה גפני: אני רוצה שיהיה רשום בפרוטוקול לגבי החקלאות, שיהיה מגשר, שמשרד החקלאות יהיה בתוך העניין, כאשר יש משהו שהוא אי-שם באמצע.

משה גפני: אני לא מכניס את זה בתקנות.

משה גפני: אני רק מודיע לפרוטוקול.

צביקה כהן: אמיר, מגשר ברוח הסיכום עם גדי ירקוני, שהיה נציג של כל המועצות.

קטי קטרין שטרית: זה לא רק גדי ירקוני.

קטי קטרין שטרית: ישב פה שי חג'ג'.

משה גפני: גם שי חג'ג' יסכים שיהיה מגשר בדמות משרד החקלאות.

קטי קטרין שטרית: אין שום בעיה, מאה אחוז.

קטי קטרין שטרית: אבל תזכירו את זה.

קטי קטרין שטרית: בכל אופן, הוא ישב פה במשך כל הדיון.

משה גפני: בסדר גמור.

משה גפני: זה גם רוח הדברים.

משה גפני: זה ברור לחלוטין.

ינון אזולאי: רק שאלה קטנה ליועצת המשפטית.

ינון אזולאי: בין 40 ל-80 קילומטר סביר שלא יהיה להם נזק עקיף?

ינון אזולאי: הרי הם אומרים שעד 40 קילומטר יש לשר סמכות בתקנות.

ינון אזולאי: גם לפי מה שהם אמרו, נזק מלחמה או לא נזק מלחמה, הרי בין 40–80 קילומטר אתה יכול להכניס אותו דבר שהכנסת בין 7–40 קילומטר.

ינון אזולאי: האם אנחנו יכולים להכניס את זה מבחינת התקנות עצמן?

שגית אפיק: אני לא יודעת מה ההסבר שלהם.

קריאה: במקום 40 קילומטר להגיד 80 קילומטר.

ינון אזולאי: הרי הנזק העקיף, עו"ד סלומינסקי אמר לנו שבין 7–40 קילומטר זה היה בסמכות השר, נזק של מלחמה, זה דבר שכבר עשינו, אולם בין 40–80 קילומטר הוא יכול לקבוע רק לגבי נזק ישיר.

ינון אזולאי: אני שואל למה הוא לא יכול לקבוע גם לגבי נזק עקיף.

מירי סביון: הסמכות של השר הייתה רק לגבי נזק מלחמה.

ינון אזולאי: אין בעיה, לגבי נזק מלחמה עשיתם בין 7–40 קילומטר.

מירי סביון: נזק מלחמה זה גם בין 40–80 קילומטר.

ינון אזולאי: לגבי הנזק העקיף.

שגית אפיק: הוא שואל למה לא תעשו מחזורים גם באזור בין 40–80 קילומטר.

שגית אפיק: זאת לא שאלה משפטית, זאת שאלה של מדיניות.

מירי סביון: זאת העמדה של השר, מעבר ל-40 קילומטר אפשר גם להסתדר במסלול שכר.

ינון אזולאי: אבל למה?

מירי סביון: כל האירוע במרחק הזה היה שונה ממה שחוו הישובים הקרובים לגדר.

ינון אזולאי: מה שונה?

ינון אזולאי: היה שולי?

מירי סביון: זה לא עניין של שולי.

מירי סביון: זה עניין של נזקים שנגרמו שם.

ינון אזולאי: שם זה לא נזקים?

ינון אזולאי: שם זה לא מגיע להם?

אלכס קושניר: זה לא שעכשיו אתם הולכים לשלם לכולם.

אלכס קושניר: אתם בודקים כל מקרה לגופו.

אלכס קושניר: אם היה נזק אז היה נזק.

אלכס קושניר: מי שפתח קריאה למס רכוש.

מירב כהן: אתה יודע מה זה לבדוק כל מקרה לגופו עד 80 קילומטר?

אלכס קושניר: מי שפתח קריאה למס רכוש, מי שהיה סגור מקבל.

אלכס קושניר: הוא ספג פגיעה, היה סגור, פתח פנייה למס רכוש.

מיכל מרים וולדיגר: להצליב ביניהם.

מיכל מרים וולדיגר: מי שיש לו נזק ישיר יקבל גם נזק עקיף.

שגית אפיק: אבל מה קורה בעקבות הנזק הישיר?

שגית אפיק: אתם צריכים להבין.

שגית אפיק: הם נותנים פה מסלול ירוק, שהוא מסלול בלי הוכחת נזק כתוצאה מהנזק הישיר.

שגית אפיק: מספיק שפיקוד העורף אמר לו להישאר סגור, מספר שהוא מראה ירידת מחזורים והוא מקבל.

שגית אפיק: זה תמיד בגלל הנזק הישיר אבל הם הרחיבו את האזורים.

מיכל מרים וולדיגר: הוא כן צריך להוכיח נזק, את הפער במחזור.

שגית אפיק: הפער במחזור או שהעובדים שלו לא היו בשכר, אבל הוא לא צריך להוכיח את הנזק שלו כמו במסלול אדום.

שגית אפיק: זה עדיין חישוב נוסחתי שאמור לעבוד בצורה יעילה יותר.

שגית אפיק: עד היום בכל התקנות שהגיעו לכאן בכל המבצעים זה היה עד 40 קילומטר.

שגית אפיק: הם באמת – אני לא רוצה להגיד יצאו מגדרם – אבל הם עושים פה משהו שהרחיב בהרבה.

מירב כהן: אני לפחות לא מכיר עסק אחד במרכז שחטף פגיעה ישירה והיה מושבת יותר משלושה ימים.

מירב כהן: גם מה שהיה ברמת גן.

מירב כהן: אני גר שם.

ינון אזולאי: אז תפתח את זה.

ינון אזולאי: אז מה הבעיה שלך?

ינון אזולאי: תפתח ותראה.

מיכל מרים וולדיגר: בעכו המלון נשרף, זהו.

מירב כהן: זה מהומות, זה לא נזק מלחמה.

שגית אפיק: בעכו זה סיפור אחר.

ינון אזולאי: בעכו זה ערים מעורבות, זה משהו אחר.

מירי סביון: התקנות נותנות יותר אפילו, באזור של 0–40 קילומטר הן נותנות יותר ממה שמבקשים.

מירי סביון: בעצם יכול להיות שעסק בכלל לא נפגע בפגיעה ישירה אבל בגלל אירועי המלחמה הייתה לו פגיעה במחזור והוא מקבל גם אם לא התנפצה לו שום זכוכית ולא היה לו שום נזק ישיר.

מירי סביון: לכן יש פה הפרדה בין תקנות נזק ישיר לתקנות נזק עקיף.

מירי סביון: תקנות נזק עקיף מפצות על האובדן ברווחים.

מירי סביון: זה כל מה שהכללנו בהתחלה.

קטי קטרין שטרית: לגבי האולמות, אני מבקשת שייקחו בחשבון את ספירת העומר.

משה גפני: אנחנו אחראים לזה.

משה גפני: רבותי, אמשיך מחר את הדיון.

משה גפני: בין היתר אני מבקש את הדיון לגבי הערים המעורבות, לראות מה הפתרון לעניין הזה.

משה גפני: אני רוצה לסיים את התקנות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.