ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 35, 2021-06-21 10:00

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם.

אלכס קושניר: נשתדל מאוד לפתוח את ישיבות הוועדה בזמן, לפי לוח הזמנים.

אלכס קושניר: אני מקווה מאוד שנוכל לעמוד בזה גם בימים לחוצה מעט יותר.

אלכס קושניר: כפי שאמרתי בשבוע שעבר, אנחנו מתחילים בסדרה של דיונים שיאפשרו לנו להבין מה תמונת המצב של המשק נכון להיום, לקראת דיוני התקציב.

אלכס קושניר: אני רוצה להודות לענת, יושבת-ראש ראות ניירות ערך, שנענתה להיות ראשונה בסקירה הזאת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אבל לפני שנתחיל, האם יש לנו הצעות לסדר?

טמיר כהן: בינתיים לא.

אלכס קושניר: אין הצעות לסדר.

אלכס קושניר: זה אומר שאפשר להתחיל בסקירה.

אלכס קושניר: האם יש מוזמנים בזום?

טמיר כהן: היום כולם פה.

אלכס קושניר: ענת, הבמה היא שלך, בואי נתחיל.

ענת גואטה: (מציגה מצגת) תודה רבה, אדוני כבוד היושב-ראש.

ענת גואטה: בוקר טוב לכולם.

ענת גואטה: אני רוצה לפתוח ולהציג את חבריי שנמצאים פה איתי.

ענת גואטה: עודד שפירר, מנכ"ל הרשות; חנוך הגר, יועצי בלשכה; אמיר וסרמן, יועץ משפטי של הרשות; הדר הורן, הדוברת שלנו.

ענת גואטה: תודה על ההזמנה.

ענת גואטה: אני שמחה לפתוח את הדיונים של ועדת הכספים ולהציג את הפעילות של רשות ניירות ערך.

ענת גואטה: למעשה כלל הפעילות שאציג כאן – המוטו שלה הוא שבאמצעות הנעת שוק ההון, למעשה אנחנו מחזקים את הכלכלה.

ענת גואטה: אנחנו רואים קשר הדוק בין החיזוק של שוק ההון הישראלי לבין החוזקה של הכלכלה הישראלית.

ענת גואטה: מכיוון שחברי הכנסת בוועדת הכספים לא כולם מכירים את הפעילות בשוק ההון, אז המצגת היא מצגת שיש בה אולי אלמנטים של הסבר בסיסי.

ענת גואטה: חשבתי שיש צורך בזה.

ענת גואטה: אם לא, תגידו לי ואני אדלג.

ענת גואטה: למעשה המהות של שוק הון היא יצירת מקורות מימון וגיוס לחברות, למנפיקים, שמהצד האחד יש הגופים שמנפיקים ניירות ערך לציבור, ומהצד השני יש כל קבוצת החברות והתאגידים שבאמצעות שוק ההון מגייסים מקורות למימון הפעילות השוטפת שלהם.

ענת גואטה: למעשה ברקע התהליכים האלה הם תהליכים שמאפשרים התרחבות של הכלכלה.

ענת גואטה: למעשה שוק ההון, אם ננסה לקחת דימוי שמגיע מעולמות אחרים, הוא למעשה תעלות ההשקיה של הכלכלה הישראלית, ולכן ככל ששוק ההון יתרחב ויזרום בנתיבים הנכונים, כך הקרקע של הכלכלה הישראלית תוכל לפרוח ולשגשג ולצמוח.

ענת גואטה: רשות ניירות ערך מפקחת על מה שאנחנו קוראים לו השוק הציבורי.

ענת גואטה: המערכת של שוק ההון מורכבת משני חלקים, מהשוק הציבורי ומהשוק הפרטי.

ענת גואטה: למעשה השוק הציבורי הוא השוק שבמסגרתו תאגידים מגייסים כסף מהציבור, כשבשוק הפרטי, במידה שהגיוס מתבצע לפי כללים של שוק פרטי אז השוק הזה הוא שוק שאינו מפוקח, והגיוס שם של תאגידים פרטיים מתבצע בעיקר ממשקיעים מוסדיים ומשקיעים כשירים.

ענת גואטה: אז למה שוק ההון הציבורי חשוב לכלכלה הישראלית?

ענת גואטה: קודם כל, הציבור יכול להצמיח ערך עבור הנכסים שלו באמצעות שוק ההון, כך ששוק ההון מהווה למעשה אפיק השקעה וחיסכון לציבור.

ענת גואטה: הערכים המרכזיים שקיימים בשוק הציבורי שאינם קיימים בשוק הפרטי הם קודם כל הנושא של השקיפות והנזילות.

ענת גואטה: חברות שמבקשות לגייס מקורות מציבור המשקיעים מחויבות בכללי שקיפות קפדניים באמצעות תשקיף ודיווחים לציבור.

ענת גואטה: בנוסף לכך, הזירה של שוק ההון הציבורי מייצרת נזילות.

ענת גואטה: מתקיים מסחר בבורסה.

ענת גואטה: היום בישראל יש בורסה אחת, אבל יכולות להיות גם יותר מלטפורמת מסחר אחת ולמעשה כל הפלטפורמות האלה מייצרות שוק משני ונזילות עבור המשקיעים, מה שלא קיים בשוק הפרטי שבו למעשה ההשקעה של המשקיעים אינה נזילה, ולכן היכולת לממש את ההשקעות בשוק הפרטי היא מוגבלת.

ענת גואטה: הערך השלישי הוא מקור מימון לעסקים, לתאגידים.

ענת גואטה: למעשה לתאגידים יש שלושה מקורות מימון עיקריים.

ענת גואטה: המקור הראשון הקלאסי וההיסטורי הוא המערכת הבנקאית.

ענת גואטה: המקור השני הוא השוק הפרטי, ששם אפשר לפגוש מימון באמצעות קרנות השקעה וגופים מוסדיים וגופים אחרים.

ענת גואטה: והשוק הציבורי, שהוא בעצם הבריכה הגדולה שנמצא בה ציבור המשקיעים וכל יתר אותם משקיעים שציינתי קודם.

ענת גואטה: השוק הציבורי הוא שוק מפוקח ואכיף, זאת אומרת רשות ניירות ערך מוסמכת על פי חוק לפקח על השוק הציבורי ולדאוג לכך שטובת המשקיעים תישמר ושהמשקיעים יהיו מוגנים.

ענת גואטה: הערך הזה הוא ערך חשוב, מכיוון שהוא לא קיים בשוק הפרטי.

ענת גואטה: בשוק הפרטי גופים שבוחרים להשקיע צריכים לדאוג לצמצום הנזקים ולגידור סיכוני האכיפה שקיימים כלפיהם בכוחות עצמם.

ענת גואטה: הנושא הרביעי הוא שוק הון חזק, כלכלה חזקה.

ענת גואטה: אנחנו רואים שבכל המדינות שבהן קיימים שווקים מפותחים, בעיקר מדינות מובילות בעולם, הכלכלה באותן מדינות היא כלכלה חזקה.

ענת גואטה: למעשה די ברור מכך הנושא האחרון, ששוק הון חלש למעשה ייצר חולשה בכלכלה והיעדר של אלטרנטיבות מימון לאותם תאגידים שמתממנים באמצעות השוק הציבורי.

ענת גואטה: השקף הזה מציג את מבנה הרגולציה הפיננסית בישראל.

ענת גואטה: המערכת הפיננסית מפוקחת על ידי שלושה רגולטורים מרכזיים, שבין אזורי הפיקוח שלהם קיימים אזורי חפיפה.

ענת גואטה: בנק ישראל מפקח על הבנקים, על המערכת הבנקאית, על חברות כרטיסי האשראי שלאחרונה שתיים מהן הופרדו מהבנקים, על כל הגופים שמוגדרים כסולקים, תאגידי העזר הבנקאיים.

ענת גואטה: רשות ניירות ערך אשאיר לסוף.

ענת גואטה: רשות שוק ההון מפקחת למעשה על המשקיעים המוסדיים בשוק ההון ועל חברות הביטוח, ולאחרונה גם על קבוצה של גורמים שעוסקים באשראי חוץ-בנקאי שנקראים בשפת החוק נותני שירותים פיננסיים ונותני שירותי מטבע, שזה גם כל קבוצת הצ'יינג'ים.

ענת גואטה: רשות ניירות ערך מפקחת למעשה על כל המערכת של שוק ההון מלבד אלה.

ענת גואטה: מיד אפרט ואציג.

ענת גואטה: המנדט שלנו למעשה, כפי שהוא מוקנה לנו בחוק, הוא כפי שציינתי קודם לשמור על ענייניו של ציבור המשקיעים בניירות ערך.

ענת גואטה: אנחנו מפרשים את החוק באופן שמקנה לנו את הסמכות לא רק לעסוק בתחומי הליבה הקלאסיים של רשות ניירות ערך, שהם הסדרה ועיצוב החקיקה באופן שמותאם לתנאים המשתנים בשווקי ההון בעולם ובישראל, פיקוח שוטף על הגופים שאנחנו מפקחים עליהם שמיד אפרט ואציג בדיוק מי הם, ואכיפה בכל מקום שבו יש הפרה של הדין באמצעות סמכויות האכיפה שהוקנו לרשות ניירות ערך, שהם סמכויות אכיפה מנהליות ופליליות, אלא גם במה שאנחנו קוראים לו פיתוח שוק.

ענת גואטה: בתפיסה שלנו, כדי שאנחנו כרגולטור נוכל לשמור על ענייניו של ציבור המשקיעים בניירות ערך, השוק חייב להמשיך לשגשג, לפרוח ולהתפתח ולהיות מסוגל לעמוד בסטנדרטים של שווקי הון מפותחים בעולם, ולכן חלק משמעותי מהפעילות שלנו מוקדש לפיתוח שוק, כפי שאציג בהמשך, על מנת לדאוג שהתשתיות של שוק ההון הן תשתיות עדכניות, רלוונטיות ויודעות לענות לאתגרים שהעתיד מזמן עבור שווקי ההון בעולם, מכיוון שבסופו של דבר הבחירה של תאגידים ומשקיעים להשקיע או לגייס דווקא בשוק ההון הישראלי היא לא מתוך מקום של אין ברירה.

ענת גואטה: יש תמיד אופציה לגייס במקומות אחרים.

ענת גואטה: ראינו בשנים האחרונות נהירה של חברות ישראליות לגיוסים בבורסות זרות.

ענת גואטה: המשקיעים הישראלים יכולים היום בלחיצת כפתור להשקיע בכל בורסה בעולם, ולכן ככל שהמערכת שאנחנו מפתחים עליה לא תהיה בחזית הידע של שוקי ההון בעולם, המשקיעים שלנו וגם המגייסים שלנו ינטשו וילכו למקומות אחרים, וזו מציאות שאנחנו לא רוצים להיות בה.

ענת גואטה: השקף הזה מציג באופן אינטראקטיבי-משהו את תחומי הפיקוח העיקריים של הרשות.

ענת גואטה: למעשה בצעד ההיצע, השוק הוא למעשה מייצר נקודת מפגש בין ביקוש להיצע.

ענת גואטה: ההיצע הוא היצע שמגיע באמצעות תאגידים שמנפיקים את ניירות הערך שלהם לציבור, שיכולים להיות באמצעות מניות, אגרות חוב.

ענת גואטה: גם קרנות הנאמנות נמצאים בצד של היצע ההשקעות.

ענת גואטה: קרנות הנאמנות הם כלי השקעה שרשות הניירות מפקחת עליהם, ולמעשה במסגרתם מנהל קרן מגייס כסף מהציבור ומשקיע את הכספים שהוא גייס בהשקעות שכירות, בבורסה, בכלי שהוא מפוקח, נזיל ושקוף ברמה גבוהה.

ענת גואטה: בנוסף לכך בצד ההיצע יש אגרות החוב שממשלת ישראל מנפיקה גם באמצעות הבורסה וגם באמצעות הנפקות שקורות מחוץ לבורסה.

ענת גואטה: הפלטפורמות שבאמצעותן הגיוסים האלה מתבצעים הן קודם כל הבורסה לניירות ערך בתל אביב, שהיא בורסה ראשית, יחידה היום במדינת ישראל.

ענת גואטה: חברי הבורסה הם למעשה הלקוחות של הבורסה והם רשומים כחברים, מה שמאפשר להם לסחור באופן ישיר מול הבורסה.

ענת גואטה: חברי הבורסה הם בעיקר בנקים, בתי השקעות ובנקים זרים שיש להם מושב כחברים בבורסה.

ענת גואטה: צד הביקוש מגיע מהמשקיעים.

ענת גואטה: למעשה המשקיעים מורכבים ממגוון רב של סוגי משקיעים, ציבור פשוט, משקיעים כשירים, משקיעים מוסדיים, משקיעים גלובאליים וכו', כך שהבורסה היא למעשה פלטפורמה פתוחה שמאפשרת למשקיעים מכל הסוגים לבוא ולרכוש ניירות ערך בהנפקה ולסחור בהם בשוק המשני.

ענת גואטה: בחלק התחתון של השקף יש פריצה נוספת של גופים מפוקחים.

ענת גואטה: מתווכי מידע שמורכבים מחברות דירוג שעוסקות בדירוג חוב של חברות שמנפיקות אגרות חוב בבורסה, יועצים אנליסטיים מעריכי שווי, וקבוצת המתווכים הפיננסיים שמורכבת מחתמים, משווקים, מנהלי תיקים, יועצי השקעות ומנהלי קרנות.

ענת גואטה: כל אלה מרכיבים את קבוצת הפיקוח של רשות ניירות ערך.

ענת גואטה: השקף הבא מציג את עולמות הפיקוח שלנו קצת במספרים.

ענת גואטה: אפשר לראות כאן באופן כללי שסך הכול הכסף שאנחנו מפקחים עליו שווה לכ-2.8 טריליון שקל.

ענת גואטה: זאת נקודה מעניינת להתעכב עליה בהקשר של היקף החיסכון הציבורי בישראל.

ענת גואטה: היקף החיסכון הציבורי בישראל עומד היום על כ-2.2 טריליון שקל.

ענת גואטה: הוא אמור להכפיל את עצמו בתוך כעשור, ולמעשה היום המערכת של שוק ההון הישראלי שווה כמעט לגובה החיסכון הציבורי שמושקע היום גם בשוק ההון הישראלי וגם מחוצה לו.

ענת גואטה: בחלוף השנים האחרונות חלקים הולכים וניכרים מהחיסכון הציבורי מושקע ומנוהל מחוץ למדינת ישראל בגלל הקוטן היחסי של שוק ההון שלנו.

ענת גואטה: כך אנחנו נראים, זה הפרופיל של רשות ניירות ערך.

ענת גואטה: נכון להיום אנחנו מעסיקים 267 עובדים.

ענת גואטה: 90% מתוכם אקדמאיים, בעיקר רואי חשבון וכלכלנים.

עודד פורר: ועורכי דין.

ענת גואטה: נכון, סליחה, עורכי דין.

ענת גואטה: בשנים האחרונות אנחנו שמים דגש על כל הנושא של מומחיות בטכנולוגיה, בגלל הכניסה שלנו לעולמות טכנולוגיים.

ענת גואטה: הגיל הממוצע ברשות הוא 39, עובדים אצלנו בממוצע למשך חיים של כתשע שנים.

ענת גואטה: הרשות מאוזנת מבחינה מגדרית בכל שכבות הניהול, החל מהעובדים הזוטרים ביותר וכלה בהנהלה ובחברי המליאה שהם הדירקטוריון שלנו.

ענת גואטה: בהנהלה אנחנו נכון להיום 44% נשים, אבל הנושא הזה הוא נושא מאוד פלואידי כי זה תלוי בגיוס השולי שלנו, אבל אנחנו עובדים על זה.

ענת גואטה: תקציב הרשות מאושר כאן בוועדת הכספים אחת לשנה.

ענת גואטה: הרשות לא נסמכת על תקציב המדינה, אנחנו מגייסים את התקציב שלנו במלואו באמצעות אגרות מהגופים שמקבלים מאתנו שירות, מהלקוחות שלנו.

ענת גואטה: אציג בכמה מילים את האסטרטגיה של הרשות.

ענת גואטה: האסטרטגיה של הרשות גובשה במהלך שנת 2018 ופורסמה בתחילת שנת 2019, וזו האסטרטגיה שקבענו לנו לשנים מאז ועד סוף 2022 לפחות.

ענת גואטה: העיקרון המרכזי הוא מנדט שנתן לנו המחוקק לשמור על עניינם של המשקיעים, וסביב זה ארבעת היעדים האסטרטגיים שלנו הם קודם כל שמירה על שוק הוגן.

ענת גואטה: החשיבות של שמירה על שוק הוגן קשורה ביכולת של המנפיקים לגייס מקורות בעלויות אטרקטיביות, ומהצד השני בעובדה שמשקיעים יגיעו להשקיע בשוק הזה.

ענת גואטה: כי אם תהיה איזושהי דעה רווחת שהשוק אינו הוגן והשוק פועל בניגוד לסטנדרטים מקובלים והמסחר אינו תקין והוגן, משקיעים פשוט לא יגיעו לשוק הזה.

ענת גואטה: הם יעדיפו ללכת לשווקים אחרים שבהם הם יודעים שפרמיית הסיכון הזאת מבחינתם היא מינימאלית.

ענת גואטה: אותו כנ"ל בצד של המגייסים, ולכן הרשות מפעילה את אמצעי האכיפה שלה בכל מקום שדרוש על מנת לשמור על שוק הוגן.

ענת גואטה: עיקרון אסטרטגי מרכזי נוסף שקבענו לעצמנו ואנחנו רואים אותו קורם עור וגידים לנגד עינינו בשנה וחצי האחרונות ביתר שאת, נושא של חיזוק והרחבת שוק ההון הציבורי.

ענת גואטה: למעשה כפי שהצגתי קודם המערכת של שוק ההון מורכבת משני חלקים, שוק פרטי ושוק ציבורי.

ענת גואטה: השוק הציבורי נהנה מנכסים ציבוריים שלא קיימים בשוק הפרטי, כפי שציינתי קודם, נזילות, שקיפות ופיקוח ואכיפה.

ענת גואטה: הנכסים האלה הם נכסים שמביאים ערך למשקיעים, ועל כן תאגידים שמגיעים לגייס בשוק הציבורי צפויים ליהנות מפרמיה שנובעת מכך שמדובר בשוק שמאפשר נזילות וכו' וכל הנושאים האחרים שהזכרתי, ואותו כנ"ל גם משקיעים מהציבור.

ענת גואטה: העיקרון הנוסף הוא הגברת התחרות.

ענת גואטה: הנושא של התחרות הוא נושא ששלוב לאורך ולרוחב של מדיניות הרשות בתוכניות העבודה שלה.

ענת גואטה: אנחנו רואים בסופו של דבר את המשקיע במרכז, ועל מנת שהמשקיע יוכל למקסם את הערך שלו מהפעילות שלו בשוק ההון בטווח הארוך, אנחנו חייבים לשמור על רמה גבוהה של תחרות בכל הפעילויות שהמשקיע חשוף להן.

ענת גואטה: אפרט על זה גם בהמשך.

ענת גואטה: העיקרון הרביעי הוא עיקרון של חדשנות פיננסית.

ענת גואטה: המערכת של שוק ההון בישראל, ובכלל באופן כללי ענף הפיננסים והביטוח בישראל, סובלים מחדשנות נמוכה ביחס לממוצע שמקובל לענפים האלה במדינות ה-OECD.

ענת גואטה: הנתון הזה הוא נתון שאנחנו כאומת ההייטק צריכים לסגור את הפער הזה.

אלכס קושניר: יש לזה סיבות?

ענת גואטה: אני חושבת שהסיבה הראשונה היא סיבה עסקית.

ענת גואטה: מדינת ישראל היא מדינה קטנה מאוד, תשעה מיליון תושבים, מודל עסקי מאוד מאוד מצומצם עבור חברות טכנולוגיה.

ענת גואטה: היה מקום להקדיש את מדינת ישראל כסוג של אתר ניסוי עבור חברות שעוסקות בתחום החדשנות, אבל הדבר הזה מצריך פתיחות מחשבתית קודם כל של המגזר הציבורי ואחר כך של המגזר העסקי, ובטח שלנו כרגולטורים.

אלכס קושניר: הפתיחות המחשבתית הזאת קיימת?

ענת גואטה: להבנתי כרגע היא קיימת.

ענת גואטה: אני חושבת שכרגע גם רשות החדשנות עושה הרבה מאוד תהליכים בתוך המערכת של משרדי הממשלה, ואני חושבת שהתהליכים האלה לאט לאט נפתחים.

ענת גואטה: אבל לא עשינו את זה לפני 30 שנה.

ענת גואטה: אם היינו עושים את זה לפני 30 שנה אני מאמינה שהעיקרון הרביעי היה עיקרון אחר.

ענת גואטה: אבל בכל מקרה המטרה שלנו היא להטמיע ולקדם חדשנות פיננסית בשוק ההון ובכל המערכות שתומכות את שוק ההון על מנת לייצר ערך מוסף למשקיעים.

ענת גואטה: כדי להשיג את זה, אתאר בפניכם מה שעשינו עד עכשיו.

ענת גואטה: המטרה המרכזית שלנו בנושא של הרחבת השוק הציבורי והשילוב של החדשנות הפיננסית בתוך השוק הציבורי היא למעשה לבנות תשתיות כדי שהייטק הישראלי, כפי שאנחנו קוראים לזה בשפה שלנו, ימצא בית בשוק ההון הישראלי.

ענת גואטה: כשניסינו למפות את הסיבות למה חברות הייטק ישראליות מעדיפות לנדוד לשווקים זרים ולגייס כסף במקומות אחרים, מעבר לזה שכנראה תחרות לנאסד"ק ולנייס לא נוכל לייצר כאן בעשור הקרוב, אבל כן נוכל לייצר תחרות לבורסות זרות אחרות שחברות ההייטק שלנו מחפשות בהן בית.

ענת גואטה: הדבר הראשון המשמעותי שנעשה הוא שותפות אסטרטגית בין רשות ניירות ערך לרשות החדשנות, שבמסגרתה נוצרו תהליכים חוצי שוק שהליבה שלהם הייתה יצירת מומחיות וביטחון למשקיעים המוסדיים שלנו בפעילות השקעה בחברות ההייטק.

ענת גואטה: אחת התוכניות שקידמנו יחד עם רשות החדשנות, ובעיני היא התוכנית שיצרה את שינוי התפיסה בשוק, הייתה תוכנית האנליסטים.

ענת גואטה: למעשה המדינה, בסיוע רשות החדשנות, מימנה הקמה של גופי מחקר בתוך הגופים המוסדיים שמורכבים מאנליסטים שהם מומחים באנליזת הייטק, שהיא אנליזה שונה מאנליזה של ענפים סטנדרטיים שאנחנו מכירים בבורסה, ולמעשה אותם אנליסטים הוצבו בתוך מרבית הגופים המוסדיים הגדולים.

ענת גואטה: נכון להיום, רק בשביל שנבין על מה אנחנו מדברים, כשמונה גופים מוסדיים מרכזיים, בעיקר חברות ביטוח וגופים מוסדיים גדולים, מנהלים סדר גודל של 80% מהכסף הציבורי שלנו, מהפנסיה והגמל שלנו, ולכן היכולת להקים גופי מחקר שמתמחים בהייטק בתוך אותם גופים מוסדיים הייתה קריטית כדי שתהיה הידברות בין הגופים המוסדיים שלנו לבין חברות ההייטק הישראליות כשהן פוסעות לכיוון אקזיט באמצעות IPO.

ענת גואטה: הפרויקט הזה הושלם בתחילת שנת 2020, ונכון להיום אנחנו רואים גישה ופניות מאוד מאוד פוזיטיבית מצד גופים מוסדיים להשקעות בהייטק, וכמובן גם הגל של הנפקות הייטק בבורסה מעיד על כך.

ענת גואטה: התוכנית השנייה המרכזית עם רשות החדשנות הייתה תוכנית הגנה על השקעות, והיא נקראת גם תוכנית מספר 43, והיא למעשה תוכנית שבמסגרתה המשקיעים המוסדיים קיבלו הגנה, קיבלו ערבות מהמדינה לעשור הקרוב להשקעות שלהם בהייטק, מה שיצר ביטחון עצמי וודאות גבוהה יותר לגבי הכניסה לתחום הפעילות החדש הזה.

ענת גואטה: הנושא הבא הוא מכשירי השקעה.

ענת גואטה: רשות ניירות ערך כיוונה את מוצרי ההשקעה שקיימים בשוק ההון ויצרה נישות להשקעה שרלוונטיות גם לענף ההייטק, למשל מוצר שותפויות המו"פ שהשקנו במהלך שנת 2019, ולמעשה הנפקות שלו התחילו בשנת 2020, הוא מוצר שמאפשר לציבור להשקיע ב-VC, בקרן הון סיכון, שהיא למעשה מפוקחת, נזילה ומייצרת חשיפה לציבור הישראלי להשקעות בענף ההייטק.

ענת גואטה: מכיוון שהמוצר הזה הוא מוצר שנמצא ברמת סיכון גבוהה, הון-סיכון, הסיכון טמון בשם, הרשות יצרה מערכת כללים שלמעשה גידרה את הסיכון ככל שניתן היה לגדר אותו לציבור במכשירי ההשקעה האלה, ונכון להיום יש לנו סדר גודל של 11 שותפויות כאלה שהונפקו במהלך השנה וחצי האחרונות בבורסה.

ענת גואטה: הנושא הבא הוא הקמה של TASE UP.

ענת גואטה: זו למעשה רפורמת מסחר לחברות פרטיות שיכולות לגייס כסף ממשקיעים כשירים.

ענת גואטה: למעשה הרשות אפשרה את ההקמה של ה- TASE UP של אותה הבורסה לחברות פרטיות בתוך הבורסה לניירות ערך, כך שנכון להיום הבורסה בנויה משני חלקים.

ענת גואטה: ה- TASE UP היא דלת הכניסה לבורסה.

ענת גואטה: היא מאפשרת לחברה פרטית לגייס כסף בלי תשקיף ובלי רגולציה ממשקיעים כשירים ומוסדיים.

ענת גואטה: הבורסה הראשית היא הטרקלין שבמסגרתו יכולות חברות לבוא ולגייס מהציבור הרחב ממערכת מפוקחת, שקופה ונזילה.

ענת גואטה: הנושא האחרון, נושא של הסרת חסמים וסטנדרטיזציה.

ענת גואטה: נדמה לי שיש שקף ייחודי על זה, אז אדבר על זה בהמשך.

ענת גואטה: חשוב לי לציין במקום הזה את העובדה שלמעשה אחד הנושאים המרכזיים שלא מופיעים כאן אבל בעיני יצרו את השינוי הוא הנפקה, הפרטה של הבורסה לניירות ערך.

ענת גואטה: הבורסה הייתה בבעלות הבנקים במשך שנים רבות, מיום הקמתה ב-1953.

ענת גואטה: למעשה במהלך שנת 2017 הושלם כאן החוק לשינוי מבני של הבורסה שהפך אותה מבורסה בבעלות חבריה הבנקים לבורסה בבעלות בעלי מניות פרטיים.

ענת גואטה: זה היה השלב הראשון.

ענת גואטה: הוא הושלם בשנת 2018, וביולי 2019 הבורסה פרסמה תשקיף להנפקה ציבורית של המניות שלה בבורסה, ולמעשה בתהליך הנפקה מאוד מוצלח שיושם בו מודל הנפקה גלובאלי שתכף אדבר עליו, המניות שהבורסה הנפיקה נמכרו למשקיעים זרים בפיזור גלובאלי רחב מאוד.

ענת גואטה: מה שחשף את שוק ההון הישראלי בפני משקיעים זרים שבכלל לא ידעו על קיומנו קודם לכן.

ולדימיר בליאק: מי מחזיק היום בגרעין שליטה?

ענת גואטה: אין גרעין שליטה.

ענת גואטה: הבורסה היא חברה ללא גרעין שליטה, המניות שלה מפוזרות בידי אלפי בעלי מניות וגופים מוסדיים, משקיעים פרטיים, בתי השקעות.

ענת גואטה: מרביתם נמצאים בחמש יבשות, מה שיצר קרדיט לשוק ההון הישראלי וגם הרבה מאוד תשומת לב שלפני כן לא הייתה מופנית אליו מצד גופים שעכשיו מתעניינים ומעורבים גם בפעילות בשוק ההון.

ינון אזולאי: מה השינויים העיקריים שראיתם כשיצאו משליטת הבנקים?

ענת גואטה: המצגת הזאת היא מצגת שהמהות שלה הוא שינוי, ובעיני השינוי הזה לא היה קורה אם הבורסה הייתה נשארת בבעלות הבנקים קודם לכן.

ענת גואטה: זאת אומרת, היכולת של הבורסה לשנות את המיקוד העסקי שלה, לצרף חברים נוספים, לצאת מחוץ לגבולות מדינת ישראל ולהפוך להיות לעסק מרוויח וצומח, קשורה בשינוי המבני.

ינון אזולאי: כלומר, יש היום יותר משקיעים מבחוץ שאתם רואים אותם בגלל שהבנקים לא נמצאים שם?

ענת גואטה: בסופו של דבר הבנקים היו גם הלקוחות של הבורסה וגם סוג של הבעלים של הבורסה.

ענת גואטה: כיוון שהפוזיציה הזאת הייתה פוזיציה כפולה, למעשה הבנקים כלקוחות שאפו לקבל מהבורסה את השירותים שלה בעלויות נמוכות ככל האפשר, ומצד שני המודל העסקי של הבנקים הוא למכור את אותם שירותי מסחר בניירות ערך ללקוחות הבנקים בעמלות שהן גבוהות.

ענת גואטה: גם פרסמנו מחקר בעניין הזה והראינו שעמלות הבנקים בתחום הברוקראז' במועד פרסום המחקר בשנת 2019 היו גבוהות בערך פי 35 מעמלות שקיימות מחוץ לבנקים.

ינון אזולאי: את אומרת שהבנקים עשקו את הציבור במשך 53 שנה.

ענת גואטה: אני אומרת שהיה ניגוד עניינים מסוים בעובדה שהבנקים שלטו בבורסה, והשינוי המבני היה במקומו.

ינון אזולאי: זה מה שיוצא.

ינון אזולאי: אם זה פי 35.

ינון אזולאי: אגב, זה כהרגלם, אני לא אומר משהו שונה.

ינון אזולאי: אני טוען שעד היום הבנקים עושקים את הציבור.

אילן פלטו: אבל אין קשר בין הבעלות על הבורסה לבין העמלות.

ינון אזולאי: כשאני מסתכל על הבנקים, אני מסתכל עליהם גם היום כעושקים את הציבור.

ינון אזולאי: זו ההסתכלות שלי, ומותר לי להגיד את זה.

ינון אזולאי: אם זה פי 35, כן היה עושק של הציבור.

ינון אזולאי: אי אפשר להתכחש לזה.

ינון אזולאי: זה כמו שפעם אם היינו מסתכלים על חברות הפלאפון שהיו לוקחים חצי שקל לשיחה נכנסת, כשעשו הפרטה פתאום אנחנו רואים שאנחנו משלמים אגורה על שיחה.

מיכל מרים וולדיגר: ועדיין הן שורדות.

ענת גואטה: הפער הזה בעמלות קיים גם היום.

ענת גואטה: אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם, זה חשוב לי מאוד.

אילן פלטו: לבנקים יש יתרונות אחרים שלא קיימים במקומות אחרים.

ענת גואטה: נכון.

ענת גואטה: והפער בעמלות הוא בלתי קשור לאירוע הזה.

מיכל מרים וולדיגר: עשיתם את ההפרטה הזאת כדי להשיג מטרה.

מיכל מרים וולדיגר: המטרה הושגה?

ענת גואטה: בהחלט.

ענת גואטה: כל ההצגה שלי אליכם היום היא הצגה של שינוי.

ענת גואטה: השינוי הזה בין היתר קרה בגלל העובדה שהבורסה היום היא גוף אחר, היא גוף עם מיקוד עסקי אחר, עם בעלות אחרת, עם מטרות אחרות, ואפשר לראות את זה ולו רק ממחיר המניה במועד ההנפקה ומחיר המניה היום.

ענת גואטה: זה מבטא הכול.

ענת גואטה: החידוש שהיה במודל ההנפקה של הבורסה, שהפך אחר כך להיות מודל לדוגמה עבור חברות נוספות שעשו בו שימוש, הוא מודל הנפקה גלובאלי בבורסה לניירות ערך.

ענת גואטה: זאת אומרת, הבורסה למעשה יצאה לפגוש את המשקיעים שלה בעולם, הצליחה לגייס את ההסכמה שלה להשתתף בהנפקה ורשמה את ניירות הערך למסחר בישראל.

ענת גואטה: מודל ההנפקה הזה הוא מודל הנפקה שמתאים לכל חברת הייטק שלמעשה הולכת היום ומגייסת בבורסות אחרות בעולם וגם בבורסות המובילות בארצות הברית.

ענת גואטה: למעשה המודל הזה אחר כך שימש להנפקות של חברות נוספות, והוא התאפשר בזכות זה שבהנפקת הבורסה היה מעורב חתם זר.

ענת גואטה: החתם הזר הראשון שרשות ניירות ערך נתנה לו רישיון, ג'פריס, והם בעצם הביאו את המודל הזה לישראל, והמודל צובר תאוצה והופך להיות מודל לחיקוי גם בגופים אחרים.

ענת גואטה: בהקשר הזה של להשתמש בשוק ההון שלנו כקרש קפיצה לקהילה הגלובאלית הקמנו במהלך שנת 2019 מערך פיתוח עסקי ברשות ניירות ערך שהמטרה שלו הייתה לעשות הסברה ושיווק שלנו, של שוק ההון שלנו ושל הרגולציה שלנו לשחקנים בעולם.

ענת גואטה: מהלכים נוספים שעשינו בין היתר בחדר הזה הם פתיחת האפשרות לדווח באנגלית.

ענת גואטה: עד שנת 2020 חברות לא יכלו לדווח באנגלית.

ענת גואטה: חברה שרצתה לדווח באנגלית יכלה לדווח בנוסף לדיווח שלה בעברית, מה שיצר תוספת של עלויות וגם חשיפה.

ענת גואטה: למעשה מרגע שקבענו שהדיפולט יכול להיות אנגלית, יש מספר חברות שמתעניינות באפשרות הזאת.

ענת גואטה: זה ללא ספק מייצר הזדמנות עבור חברות שבהיותן פרטיות מדווחות באנגלית, ובוודאי חברות הייטק ישראליות שמדווחות באנגלית כסטנדרט בתקופת היותן חברות פרטיות, והנושא הזה היה נושא קריטי כדי לייצר פתיחות גם מקומית וגם פתיחות של משקיעים גלובאליים שכמובן עברית היא שפה לא מדוברת עבורם.

ענת גואטה: הנושא של הנפקות גלובאליות באמצעות חתמים זרים בשיטה המקובלת בעולם – דיברתי על זה קודם.

ענת גואטה: בנוסף לכך אנחנו רואים בשנתיים האחרונות מעבר דרמטי משיטת חיתום שהייתה בעבר שיטה אחידה, להצעה לא אחידה, והשיטה הלא אחידה היום תופסת את הרוב המכריע של ההנפקות.

ענת גואטה: השיטה הזאת היא שיטה שמאפשרת לחברות ודאות גבוהה יותר בתהליך הגיוס שלהן.

ענת גואטה: מאפשרת גם למשקיעים מוסדיים ישראלים להשתתף.

ענת גואטה: מכיוון שהמשקיעים המוסדיים שלנו הם גופים גדולים מאוד שמנהלים סכומים גדולים מאוד של כסף ולא יכולים להשתתף בהנפקות שבהן היקף הסחורה שהם יקבלו עלול להיות דל מאוד, יש עלות להשתתפות של גוף מוסדי בהנפקה.

ענת גואטה: הוא צריך להשקיע באנליזה, הוא צריך להשקיע לפעמים גם ברגולציה של ההנפקה, ולכן ככל שהגוף המוסדי יכול להבטיח לו שהסטייק שהוא יקבל בהנפקה יהיה גדול יותר, כך המוטיבציה שלו להשתתף בהנפקה תהיה גדולה, ואנחנו באמת רואים בעיקר חיתום בשיטת ההצעה הלא אחידה והשתתפות מאוד מאוד ערה של הגופים המוסדיים הישראלים בהנפקות האלה.

ענת גואטה: בנוסף לכך הרחבנו את הסדר הרישום הכפול ל-ETF.

ענת גואטה: יש הצעת חקיקה שכרגע ממתינה בנושא הזה.

ענת גואטה: ETF הם למעשה מוצרי השקעה פאסיביים.

ענת גואטה: בעולם קרנות הנאמנות יש שני סוגים של מוצרי השקעה.

ענת גואטה: יש מוצרי השקעה שהם אקטיביים ובהם מנהל הקרן בוחר על פי שיקול דעתו ועל פי מדיניות ההשקעה של הקרן את הנכסים שהוא ישקיע בהם, ויש קרנות פאסיביות שעוקבות אחרי מדדים ולמעשה אין שם שיקול דעת למנהל הקרן, אלא שאיפה שלו לייצר מה שנקרא הפרש עקיבה נמוך ככל האפשר על מנת שקרן הסל תחקה בצורה הטובה ביותר את המדד שהיא עוקבת אחריו.

ענת גואטה: אז למעשה אפשרנו ל- ETF Exchange Trade Advance זרות שמנוהלות על ידי בתי השקעות זרים שעומדים בקריטריונים כאלה שהם למעשה גופים גדולים בעולם לרשום את ה- ETF למסחר בבורסה, ואנחנו מעוניינים להרחיב את הסדר הרישום הכפול הזה לא רק ל- ETF שרשומים בבורסות ראשיות, אלא גם ל- ETF שרשומים בבורסות משניות.

ענת גואטה: פתחנו את השוק בפני משקיעים גלובאליים.

ענת גואטה: זה התחיל בהנפקת הבורסה, זה תהליך שהוא מתמשך.

ענת גואטה: נושא של הנגשת מידע באמצעות IXBRL זה פורמט דיווח חדש שבמסגרתו חברות מדווחות בפורמט שמקובל בעולם בשווקים מערביים וצפוי גם כן להנגיש את המידע לגבי מה שקורה בבורסה לסוכנויות המידע הגלובאליות, בלומברג, רויטרס ואחרות, ודרכן למשקיעים גלובאליים.

ענת גואטה: ועבודה הדוקה עם מערך הדיפלומטיה הישראלית שהמטרה שלנו להפוך אותם לשגרירים של שוק ההון הישראלי לא פחות מהיותם שגרירים של מדינת ישראל ושל הכלכלה הריאלית שלהם.

ענת גואטה: השקף הזה ממחיש את העובדה ששנת 2020 הייתה נקודת המפנה.

ענת גואטה: אפשר לראות גידול ער בהנפקות החל משנת 2020.

ענת גואטה: הגל הזה נמשך ביתר שאת גם בשנת 2021 אחרי עשור שבמסגרתו היו בעיקר הנפקות חוב, פחות גיוסי מניות, בטח לא של חברות טכנולוגיה.

ינון אזולאי: הנפקות ראשוניות שהיו בבורסה?

ענת גואטה: כן.

ינון אזולאי: אמרת שבשנת 2020 היו 26 הנפקות, בשנת 2021 הייתה קפיצה של כ-120 הנפקות ראשוניות שהיו לבורסה לציבור.

ענת גואטה: הנתון שאתה מדבר עליו זה נתון של תשקיפים שקיבלנו.

ענת גואטה: פה אנחנו מציגים הנפקות שבוצעו בפועל.

ענת גואטה: בשנת 2020 היו לנו סדר גודל של 27 חברות חדשות.

ענת גואטה: בשנת 2021 אפשר לראות נתונים של רבעון ראשון.

ענת גואטה: ברבעון שני אנחנו רואים המשך של המגמה של הגשת תשקיפים, סדר גודל של 80 תשקיפים חדשים שקיבלנו ברבעון.

ינון אזולאי: אתם רואים איזשהו שינוי בגלל הקורונה?

ענת גואטה: אני חושבת שהקורונה בהחלט הייתה זרז, מכיוון שבמהלך שנת הקורונה, בהיעדר טיסות, חברות התקשו לצאת מחוץ לגבולות מדינת ישראל, והצומת של רוטשילד-הרצל הפך להיות לצומת מרכזי בתהליכי הגיוס.

ענת גואטה: אז בהחלט לקורונה הייתה תרומה לזה.

ינון אזולאי: מקווה שאתם לא מתגעגעים לקורונה.

ענת גואטה: השקף הזה מציג את כספי הגיוס בהנפקה לראשונה.

ענת גואטה: אפשר לראות שגם מבחינת כמות הכסף שגויס מדובר בהיקפי גיוס הולכים וגדלים בקצב שכרגע נראה קצב שמאיץ את עצמו ככל שחולף הזמן.

ענת גואטה: אנחנו צופים שהמגמה הזאת תימשך גם במהלך השנה הנוכחית וקדימה.

ענת גואטה: מבחינת מחזורי המסחר, הקפיצה הזאת שאתם רואים באזור מרס 2020 היא הבהלה שהייתה במרס לנוכח פרוץ משבר הקורונה.

ענת גואטה: באופן כללי אפשר לראות שמחזורי המסחר בבורסה גדלים.

ענת גואטה: עדיין יש הרבה מקום לשיפור ואנחנו שואפים לשפר את מחזורי המסחר בבורסה, כי בסופו של דבר, כפי שאמרתי קודם, נושא של הנזילות הוא עיקרון חשוב בשוק הציבורי, ושוק שאינו נזיל הוא שוק שמייצר עלות למשקיעים שבו ועל כן אנחנו פועלים על מנת לשפר.

אלכס קושניר: יש לכם יעדים?

ענת גואטה: כן.

ענת גואטה: אחד היעדים המרכזיים שלנו הוא להגדיל את פעילות עושי השוק בבורסה.

ענת גואטה: היעד הזה הוא יעד שלשמחתי שותף לו גם בנק ישראל.

ענת גואטה: בדוח שפרסם בנק ישראל בשבוע האחרון הוא מציין את הנושא של עשיית שוק בין היתר על ידי בנקים בבורסה כיעד מרכזי.

ענת גואטה: אני מזכירה, משבר מניות הבנקים ב-1983 בעצם הדיר את רגליהם של הבנקים מתוך פעילות כעושי שוק בבורסה.

ענת גואטה: לימים הבנקים חזרו להיות עושי שוק באגרות חוב ממשלתיות בבורסה, והשאיפה שלנו היא להחזיר אותם כעושי שוק מרכזיים גם במניות מובילות בניירות ערך מרכזיים.

ענת גואטה: בחלוף הזמן נרצה לבסס את הפעילות שלהם כעושי שוק מכיוון שבסופו של דבר בכל שווקי ההון המפותחים הבנקאות היא היסוד הראשון לעשיית שוק בבורסה ואחריה מגיעים עושי שוק מדרגה שנייה ושלישית.

ענת גואטה: בישראל המצב הזה עדיין לא הושלם ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם בנק ישראל כדי להסדיר את זה.

אלכס קושניר: זה הטראומה של 1983?

ענת גואטה: כן.

ענת גואטה: גם פה אנחנו רואים קפיצה במספר החשבונות החדשים למסחר.

ענת גואטה: כפי שציינתי קודם, רשות ניירות ערך בשיתוף עם רשות התחרות ביצעה מחקר בנושא מבנה שוק הברוקראז' בישראל.

ענת גואטה: המחקר הזה התפרסם במהלך שנת 2019 והראה ממצא אחד שציינתי אותו קודם: כ-97% מפעילות הברוקראז', מסחר בניירות ערך ריטל, מתבצעת בבנקים והיתר מחוץ למערכת הבנקאית.

ענת גואטה: שיעור העמלה שהריטל משלם לבנקים הוא גבוה, כפי שציינתי קודם, בממוצע פי 35 ממה שהוא היה משלם אצל שחקן שאינו בנקאי.

ענת גואטה: בעקבות פרסום המחקר הזה, שהיו לו גם המלצות קונקרטיות לפעולה, עבדנו בשיתוף פעולה עם הפיקוח על הבנקים ועם רשות התחרות.

ענת גואטה: חלק מהחסמים הוסרו.

ענת גואטה: יש עוד דרך שצריך לעשות.

ענת גואטה: שנת הקורונה גרמה לכך שהשימוש בדיגיטל הפך להיות שימוש משמעותי, ולכן ראינו קפיצה במספר חשבונות חדשים למסחר אצל חברי הבורסה שאינם בנקים בשנתיים האחרונות.

ענת גואטה: אפשר לראות את זה בשקף.

ענת גואטה: המגמה הזאת היא מגמה נמשכת והיא קשורה גם בהתגברות הדיגיטל, גם בהגברת המודעות הצרכנית לגובה העמלה שהציבור משלם בגין פעילות המסחר בניירות ערך שלו, וגם בגין הסרת חסמים שמתבצעת כל הזמן בשיתוף פעולה.

ענת גואטה: בשקף הזה רציתי להראות לכם את הפוטנציאל.

ענת גואטה: שמנו כאן את היקף הגיוסים שענף ההייטק, על פי הדוח האחרון שפרסמה רשות החדשנות, גייס בשוק הפרטי לעומת היקף הגיוסים בבורסה.

ענת גואטה: הקטעים הכתומים הם הקטעים שלנו, כמה גיוסים היו לחברות הייטק בשוק הציבורי בבורסה.

ענת גואטה: אז ללא ספק כפי שהראיתי לכם קודם יש גידול מואץ בכמות ההנפקות ובהיקפי הגיוס.

ענת גואטה: עדיין מרבית הגיוסים מתבצעים בשוק הפרטי וגם בבורסות זרות, בעיקר בבורסות האמריקניות, נאסד"ק ונייסי.

ענת גואטה: לו היינו מצליחים להביא חלק מההנפקות האלה לתוך הבורסות שלנו בישראל, המצב היה יכול להיות הרבה יותר טוב.

ינון אזולאי: על איזה הנפקות את מדברת?

ענת גואטה: נכון להיום מדינת ישראל היא היצואנית השנייה בגודלה להנפקות של חברות הייטק ישראליות בבורסות האמריקניות.

ענת גואטה: אגב, המדינה הראשונה היא סין.

ענת גואטה: אז סין, שהיא סוג של ענק לעומת מדינת ישראל, שמבחינת ההיקפים של הגודל שלנו אנחנו הרבה יותר מצומצמים, אנחנו עדיין יצואנית מספר 2.

מיכל מרים וולדיגר: מה היחס בין 1 ל-2?

ענת גואטה: אני לא יודעת, אבל היחס הוא עצום.

ענת גואטה: אבל עדיין ישראל היא מנוע של יצירה של חברות כאלה שמהוות פוטנציאל גלובאלי בקנה מידה שהוא תקדימי.

ענת גואטה: מה שרציתי להראות בשקף הזה הוא שיש לנו עוד דרך ארוכה.

ענת גואטה: בעשור הקרוב נצטרך למצוא את הדרך איך לגרום לחברות האלה לרצות לגייס את ההון שלהם בישראל.

אלכס קושניר: במילים אחרות, את צריכה למצוא תמריצים כדי לאפשר לחברות הישראליות לחפש את הכסף בישראל ולא בחו"ל.

ענת גואטה: חד וחלק.

אילן פלטו: ובבורסה.

ינון אזולאי: אני רואה ב-2021 את הקפיצה מכל השנים שהיו.

ינון אזולאי: אפילו במגזר הציבורי בגיוסים אנחנו רואים קפיצה מאוד גדולה.

ינון אזולאי: ממש קפיצה משמעותית.

ינון אזולאי: במגזר הפרטי בישראל אמרת למה זה קרה, בגלל הרפורמה, בגלל הקורונה.

ענת גואטה: אתה צודק.

ענת גואטה: באמת לא אמרתי על זה מילה, אבל בשנת הקורונה ראינו גאות חסרת תקדים בהנפקות בשווקי ההון בעולם ולא רק בישראל.

ענת גואטה: מה שקרה בקורונה הוא שהיה חשש גדול מאוד שהמשבר יתגלגל למשבר פיננסי, ועל מנת לא להגיע לשם, ולשמחתנו באמת לא הגענו לשם, ממשלות באמצעות בנקים מרכזיים נכנסו לתוך שווקי ההון והפכו להיות שחקן פעיל בתוך שווקי ההון.

ענת גואטה: זאת אומרת, היו הזרמות של תמריצים לחברות ולשווקים.

ענת גואטה: בישראל, אני מזכירה לכם, במהלך שנת 2020 לראשונה בהיסטוריה בנק ישראל הפך להיות משקיע בשוק ההון.

ענת גואטה: בנק ישראל פתח תוכנית רכישות ועיצוב לשוק ההון, שלמעשה יצר ביטחון וודאות לגופים לבוא ולגייס כסף בשוק.

אלכס קושניר: זאת אומרת, מה שאנחנו רואים פה זה נתון שהוא מלאכותי, כי הוא אחרי ההתערבות של הממשלה.

ענת גואטה: לא הייתי אומרת שזה נתון מלאכותי.

ענת גואטה: בפועל שווקי ההון בעולם תפקדו בצורה טובה בשנת הקורונה בגלל רשת ביטחון שממשלות פרסו לשווקים באמצעות מעורבות של בנקים מרכזיים בפעילות במסחר.

ענת גואטה: התהליך הזה הוא תהליך שקרה גם בישראל.

ענת גואטה: אנחנו לא יודעים לומר מה היה קורה אם התהליך הזה לא היה קורה, זאת אומרת אם ממשלות היו מחליטות שהן עומדות מנגד.

מיכל מרים וולדיגר: המגמה הזאת ממשיכה.

מיכל מרים וולדיגר: הם ממשיכות להישאר בתוך הבורסה.

ענת גואטה: לא שמענו שום הודעה אחרת.

ענת גואטה: אנחנו יודעים שבנק ישראל מימש חלק מתוכנית הרכישות שלו, וכרגע אנחנו יודעים שהם לא צריכים לעשות את זה.

ענת גואטה: זאת אומרת, השוק כרגע לא זקוק לזה.

ענת גואטה: בסך הכול המרווחים התאזנו, חברות מצליחות לגייס במרווחים טובים.

ינון אזולאי: בצפי שלכם אתם רואים את זה כמגמה ל-2022?

ינון אזולאי: כי יש פה עלייה.

ענת גואטה: אתה שואל על מגמת הגיוסים?

ינון אזולאי: כן.

ענת גואטה: בהחלט כן.

ענת גואטה: אנחנו חושבים שהשינוי הזה הוא לא שינוי חד פעמי, הוא שינוי מגמה ארוך טווח.

אלכס קושניר: ביום רביעי נגיד בנק ישראל יהיה פה אז נשאל אותו.

מיכל מרים וולדיגר: אבל האם ההישארות של המדינה נחוצה להמשך המגמה או שהיא יכולה לצאת החוצה מהמשחק ולהשאיר רק את הציבור?

ענת גואטה: קודם כל, מדובר בבנק ישראל ולא במדינה.

ענת גואטה: אבל בנק ישראל הוא שחקן מתוחכם והוא פועל לפי מיטב התחכום שלו.

ענת גואטה: זאת אומרת, כשהשוק לא דורש התערבות, בנק ישראל לא מתערב.

ענת גואטה: בנק ישראל התערב במהלך שנת הקורונה במקום שבו היה חשש לפתיחת מרווחים, לקושי בגיוס חוב של חברות ולמשבר פיננסי שהיה עלול להיגמר רע מאוד, ולכן ההתערבות הייתה מאוד נחוצה והחזירה את הביטחון ואת הוודאות למקומם בזמן הנכון.

ענת גואטה: כרגע זה הפך להיות חלק מתיק ההשקעות של בנק ישראל.

מיכל מרים וולדיגר: גם בעולם הבנקים הגדולים התערבו בצורה כזאת?

ענת גואטה: אני חושבת שהטקטיקה הזאת היא טקטיקה שבנקים מרכזיים מיומנים בה.

אלכס קושניר: השקף הזה מאוד מדאיג, כי יש פה הצטמקות של סקטור התעשייה ב-5%.

ענת גואטה: אני רוצה להקדים ולומר שהיה לי מאתגר לבנות את השקף הזה, מכיוון שענפי הלמ"ס אינם ענפי הבורסה.

ענת גואטה: היינו צריכים לעשות איזושהי הערכה לפי מיטב שיקול דעתנו מה זה ענף מידע ותקשורת וכמה ממנו זה טכנולוגיה וכמה לא.

ענת גואטה: אבל מה שרואים פה בעיקר זה הצטמצמות בענפים המסורתיים שהבורסה עד עכשיו כיכבה בהם, שזה ענפי הנדל"ן והפיננסיים, על חשבון ענף הטכנולוגיה שמתחיל להתפתח בבורסה.

ענת גואטה: מכיוון שיש פה התפלגות של אחוזים, הצמיחה של ענף הטכנולוגיה באה על חשבון ענפים אחרים, וענף התעשייה הצטמצם.

ענת גואטה: באופן כללי אני חושבת שאני יכולה לומר שענף התעשייה הישראלי פחות מיוצג בבורסה ויש עדיין עבודה שצריך לעשות שם.

אלכס קושניר: השאלה אם במספרים האבסולוטיים הירידה היא אותה ירידה.

אלכס קושניר: הרי ברור לי שה-100% בשנת 2019 וה-100% בשנת 2021 זה לא אותו סכום.

אלכס קושניר: השאלה היא האם ירידה במספרים אבסולוטיים היא כל כך משמעותית של 5%.

אילן פלטו: אין ירידה בתעשייה.

אילן פלטו: יש ירידה באחוזים כי יש עלייה בטכנולוגיה.

אילן פלטו: אבל סך המגמה בתעשייה זה כלל המשק שלנו.

אלינה ברדץ' יאלוב: אתם צפיתם צמיחה בתחום של ענף התעשייה ואתם רואים ירידה, או שלא צפיתם?

ענת גואטה: לא הייתה ירידה בהיקף הנומרי, בהיקף האבסולוטי של ענף התעשייה בבורסה.

ענת גואטה: הייתה ירידה רק בהתפלגות באחוזים מכיוון שיש ענף חדש שלאט לאט מתפתח.

אלינה ברדץ' יאלוב: אתם צפיתם שזה מה שעלול לקרות, שהטכנולוגיה תעלה והתעשייה תרד באחוזים?

ענת גואטה: כפי שהצגתי קודם, הנושא של חיבור ההייטק לשוק ההון הוא חלק מאסטרטגיה של הרשות.

ענת גואטה: פעלנו כדי שזה יקרה לא צפינו.

ענת גואטה: גרמנו לדבר הזה לקרות.

ענת גואטה: בפועל ההתפתחות של הענף החדש הזה בבורסה דוחקת באחוזים את הגודל היחסי של ענפים אחרים.

ענת גואטה: כפי שציינתי קודם, כחלק מהפעילות שלנו לפיתוח שוק ולשמירה על שוק ההון הישראלי כשוק רלוונטי וצופה פני עתיד, ניהלנו במהלך שנת 2019 עבודה של ועדה פנימית ברשות שנועדה לבחון את הנושא של מיסוד שווקים דיגיטליים בישראל.

ענת גואטה: בכוונה קראנו לוועדה בשם רחב כל כך, מכיוון שבסופו של דבר שווקים דיגיטליים בהתקדמות הטכנולוגית בתחומים האלה הם לא רק בעולמות של ניירות ערך, אלא בעולמות נוספים, ולמעשה הוועדה בחנה את הנושא של התפתחות חזית הידע בתחום הבורסות בעולם שנקראות היום בורסות דיגיטליות, שהן בורסות שלמעשה משתמשות בטכנולוגיה מבוססת DLT על מנת לייצר את דור העתיד של הבורסות.

ענת גואטה: הנושא הזה הוא נושא שגם ליווינו אותו בתהליך חקיקה.

ענת גואטה: מכיוון שבתהליך העבודה של הוועדה, שגם פרסמה את המסקנות שלה לציבור, פנו אלינו יזמים שהקימו בורסות דיגיטליות בעולם במטרה לבחון את האפשרות להקים אותן בישראל, למעשה הרשות כרגע נעדרת סמכות לתת רישיון לאותם מפעילים להקים פעילויות כאלה בישראל, ולכן ליווינו את התהליך הזה בתהליך חקיקה.

ענת גואטה: זה נקרא תזכיר חוק בורסה יהודית, שאושר גם בוועדת שרים רגע לפני שהממשלה האחרונה הפסיקה לפעול.

ענת גואטה: למעשה המטרה שלנו היא לתת רישיון לאחד המפעילים שירצו לבוא ולהקים בורסה דיגיטלית בישראל.

ענת גואטה: למעשה מה שעומד לנגד עינינו הוא פעם אחת לעשות קידום של חדשנות פיננסית בשוק ההון ולהקים כאן את דור העתיד של הבורסות, ומצד שני לאפשר למשקיע ליהנות מערכים שקיימים בפעילות בשווקים דיגיטליים, עם כל מה שמשתמע מכך.

ענת גואטה: לאחרונה אנחנו רואים שגם בנק ישראל מוביל תהליך לבחינת הנפקה של שקל דיגיטלי, שבהחלט מתחבר לכל הנושא הזה.

ענת גואטה: נכון להיום הוועדה התחילה את עבודתה מחדש על מנת לבחון את אתגרי הסליקה שקיימים לבורסות דיגיטליות בעולם החדש ועל מנת לראות איך אנחנו ממפים את החסמים ונותנים להם מענה עוד בטרם תהליך החקיקה הזה יושלם.

ענת גואטה: תחום פעילות חדש לגמרי שרשות ניירות ערך נכנסת אליו בתקופה הנוכחית נקרא כרגע בשם קוד API-PSD.

ענת גואטה: בעיני זאת אחת הרפורמות המשמעותיות ביותר שהיו אי פעם או שיהיו בעשור הקרוב במערכת הפיננסית.

ענת גואטה: הרפורמה הכוללת נקראת רפורמת הבנקאות הפתוחה.

ענת גואטה: היא חלק מהתהליכים של ועדת שטרום מלפני שש שנים שנועדו להגביר את התחרות במערכת הבנקאית, ולמעשה הפרקים האחרונים שעדיין לא הוסדרו הם הפרקים של חוק ה-EPI וה-PSD שנמצאים כרגע בתהליך ואנחנו מקווים שהחקיקה שלהם תושלם בקרוב.

ענת גואטה: למעשה הציבור הישראלי רובו ככולו מנהל חשבונות בנק.

ענת גואטה: ההון הפנוי של אזרחי מדינת ישראל מתנהל בחשבונות הבנקים שלהם, ולכן היכולת של הצרכן לקבל את חבילת הערך הפיננסית האופטימלית והמתאימה ביותר עבורו תלויה בכמות ההצעות והזמינות של היכולת שלו לממש את ההצעות האלה לגבי אותם תהליכים שבחשבון.

ענת גואטה: רפורמת ה-EPI פותחת שוק חדש שנקרא שוק נותני שירותי מידע.

ענת גואטה: מדובר בחברות פינטק.

ענת גואטה: לא ציינתי אבל למעשה רפורמת הבנקאות הפתוחה שבנק ישראל מוביל, החלק הדרמטי שלה הוא שלמעשה הבנקים מחויבים לפתוח את ממשקי המידע שלהם לגופים שירצו להתחבר ולשאוב מהם מידע.

ינון אזולאי: גופים חוץ בנקאיים?

ענת גואטה: חוץ בנקאיים או בנקאיים.

ענת גואטה: נכון לכרגע, מכיוון שתהליך החקיקה התעכב, אני לא רוצה להרחיב על זה יותר מדי את הדיבור.

ענת גואטה: בוודאי נדבר על זה בהזדמנויות אחרות.

ענת גואטה: למעשה הנבטים, שהם תהליכי חקיקה פנימיים של בנק ישראל, הורו כבר לבנקים לפתוח את ממשקי המידע שלהם לרווחה.

ענת גואטה: הדבר הזה קרה ב-18 באפריל.

ינון אזולאי: כשאת אומרת שהם אמורים לתת את המידע, לעשות איזשהו ממשק, כשאני נמצא בבנק אני יודע ששם נמצא חשבון הבנק שלי ואף אחד לא יכול לגעת בו ולהסתכל עליו.

ינון אזולאי: האם יש בקרה על הממשקים שהם עושים?

ינון אזולאי: כי אם זה חוץ בנקאי לפעמים זה לא בדיוק אמין.

ענת גואטה: זה טוב ששאלת, כי זאת בדיוק המטרה של ההסדרה.

ענת גואטה: המטרה של ההסדרה היא להעניק סמכות לרשות לניירות ערך לתת רשיונות לחברות פינטק שיבקשו להתממשק בהסכמת הלקוח לחשבון שלו, לשאוב משם מידע, כשאנחנו למעשה בעצם מתן הרישיון נבצע פיקוח שוטף, הדוק, ונפעיל אכיפה בכל מקום שצריך במקומות שבהם תהיה הפרה של החוק.

ענת גואטה: זאת אומרת, אם תהיה פגיעה בפרטיות המידע או באבטחת המידע זה אנחנו.

ענת גואטה: זו המשמעות של ההסדרה.

ינון אזולאי: יהיה לכם גם מוקד שאם אני כלקוח הרגשתי שיש פה מידע שדלף החוצה, שאוכל לפנות, אתם תהיו האבא שאוכל לפנות אליו ולהגיד שאני מרגיש שדלף מידע לגורם אחר שלא חתמתי לו?

ענת גואטה: בהחלט.

ענת גואטה: אנחנו נערכים כבר מזה שנה.

ינון אזולאי: כי זה חשש שנמצא אצל כל לקוח.

ענת גואטה: אני מסכימה לגמרי.

ענת גואטה: האתגר הגדול מאוד של הרפורמה הזאת הוא העובדה שהאמון של הציבור נכון להיום הוא במערכת הבנקאית, ובצדק.

ענת גואטה: האתגר הגדול יהיה לגרום לציבור לבסס את האמון שלו גם על אותם נותני שירותי מידע.

ענת גואטה: בסופו של דבר נותני שירותי המידע לא מבצעים טרנזקציות בחשבון הלקוח, הם בסך הכול יקבלו מידע מהלקוח בהסכמתו ויגישו לו בחזרה מידע מעובד שאומר לו: ההלוואה שלקחת, יכולת ללוות אותה מגורם אחר בעלות כזאת וכזאת, ואם תרצה לממש אז זאת הדרך לממש.

ענת גואטה: אין בו התערבות בתוך הפעילות בחשבון, יש בו רק משום מתן מידע מעובד, מנותח, כזה שמאפשר קבלת החלטות מושכלת לגבי החבילה הפיננסית הנכונה ללקוח.

ענת גואטה: ה-PSD כבר מאפשר כן ביצוע של תשלומים.

ענת גואטה: למעשה חוק ה-PSD הוא חוק שכרגע אנחנו מקדמים אותו.

ענת גואטה: היציאה לדרך הייתה ממש לאחרונה, אבל למעשה המשמעות היא מתן רישיונות לחברות פינטק ולגופים אחרים על מנת להתחבר למערכות התשלומים של בנק ישראל על מנת להגביר את התחרות בשוק התשלומים שהיום למעשה מתבצע באופן מלא על ידי הבנקים ועל ידי חברות כרטיסי אשראי.

ענת גואטה: אז שתי הרפורמות האלה הן רפורמות דרמטיות.

ענת גואטה: הן צפויות לשנות בצורה משמעותית את הבריאות הפיננסית ואת איכות החיים של הצרכנים הפיננסיים בכללם.

ענת גואטה: הנושא של ה-EPI יתחיל בעולמות מידע פשוטים יחסית של תנועות בעובר ושב, הלוואות צרכניות ופקדונות, וימשיכו גם לעולמות של ניירות ערך, כך שבסופו של דבר מה שאנחנו רואים בחזון שלנו הוא חיבור טוב יותר ונכון יותר של ציבור המשקיעים לפעילות בשוק ההון ובמערכת הפיננסית בכללה וכניסה למרכז של חברות הפינטק הישראליות, שאגב לא ציינתי אבל ישראל היא גם מעצמת פינטק בעולם.

ענת גואטה: חברות הפינטק הישראליות, אגב, שימשו כזרוע הארוכה של ממשלת ארצות הברית במשבר הקורונה על מנת להזרים כספים לעסקים הקטנים והבינוניים ביעילות יוצאת דופן.

ענת גואטה: לצערנו לא הצלחנו להביא את חברות הפינטק האלה לישראל, אבל אני מקווה שבעקבות מהלכי החקיקה האלה נוכל לחבר אותם גם לשוק ההון וגם למערכת הפיננסית.

אלכס קושניר: ענת, תודה רבה.

אלכס קושניר: חברי הכנסת?

אלכס קושניר: אילן, בבקשה.

אילן פלטו: בוקר טוב.

אילן פלטו: אני מנכ"ל איגוד החברות הציבוריות, זה האיגוד שמייצג את כלל החברות שנמצאות בתל אביב, כפי שאמרתי 500 חברות ועוד כ-80 חברות מה שנקרא תאגידים מדווחים.

אילן פלטו: אנחנו עמותה ללא כוונות רווח.

אילן פלטו: נוסדנו ב-1991, אנחנו חוגגים השנה 30 שנה.

אילן פלטו: אני בעברי יש לי רקע בשירות המדינה, הייתי יועץ כלכלי של ראשי ממשלה, בוגר אגף תקציבים 10 שנים, מכיר את החומרים משני הכיוונים.

אילן פלטו: קודם כל אני רוצה להצטרף לסקירה היפה והמעניינת של רשות ניירות ערך, של ענת גואטה.

אילן פלטו: כל הכבוד.

אילן פלטו: באמת אנחנו נמצאים עכשיו בתקופה של הנפקות שלא הייתה כמוה מזה תקופה ארוכה.

אילן פלטו: אבל צריך לזכור שזה מגיע אחרי כמעט 13 שנים של מה שקרוי מחיקות ולא הנפקות.

אילן פלטו: ירדנו משיא של 600 חברות שהיה ב-2008 לכ-400 חברות לפני שהתחיל גל ההנפקות, ועכשיו אנחנו נמצאים בסדר גודל של 500, ולפי דעתי אנחנו רק בתחילת הדרך ועדיין רחוקים מהיעד.

אילן פלטו: להערכתי אנחנו צריכים לקבוע כיעד להגיע ל-1,000 חברות ציבוריות בבורסה בתל אביב, ואפשר להגיע ליעד הזה מכמה מקורות ומכמה מישורים.

אילן פלטו: קודם כל, המשך גל ההנפקות שהתחיל ב-2020 וממשיך ביתר שאת ב-2021.

אילן פלטו: כדי להמשיך את גל ההנפקות אנחנו גם צריכים להמשיך את גל ההקלות ברגולציה שהתחלנו בו, והרשות ביחד איתנו התחילה בו כבר לפני שנים, שהיו חלק מהמרכיבים שהביאו לגל ההנפקות.

אילן פלטו: יש לא מעט נושאים שנמצאים עדיין על הפרק.

אילן פלטו: אני כמובן לא אתחיל להרחיב את הדיבור על כל הנושאים, אבל ישנם לא מעט נושאים שצריך, החל מקיצור הדוחות וכלה בפחות רגולציה ונושאים נוספים שאני מניח שיגיעו לשולחן של ועדת הכספים בתקופה הקרובה.

אילן פלטו: לדעתי גם חברות ממשלתיות שיבואו לבורסה זה גם יעד שצריך להציב אותו לפני הממשלה.

אילן פלטו: יש לא מעט חברות ממשלתיות.

אילן פלטו: להביא חברות ממשלתיות לבורסה זה יעשה שני דברים.

אילן פלטו: דבר אחד, זה יאפשר להם גיוס הון ודבר שני, פעילות בבורסה היא פעילות מבוקרת ומפוקחת וזה טוב למשק.

אילן פלטו: חברות ציבוריות זה דבר חיובי למשק וטוב למשק, וגם לפי דעתי טוב לחברות הממשלתיות.

אילן פלטו: זו עבודה בסטנדרטים אחרים, עם ממשל תאגידי הרבה יותר גבוה, וזה טוב גם לחברות הממשלתיות.

אילן פלטו: נקודה שלישית שקשורה לחלק מהשקפים שנאמרו פה, וזה הנושא של הרישום הכפול.

אילן פלטו: כפי שנאמר, לצערנו עדיין רוב החברות הגדולות, בעיקר בענף הטכנולוגיה, מנפיקות בארצות הברית ולא בישראל.

אילן פלטו: ראינו את זה בעבר ואנחנו רואים את זה גם השנה, אנחנו קוראים על זה בעיתונים.

אילן פלטו: רוב ההנפקות של חדי הקרן מה שנקרא נעשות בארצות הברית.

אילן פלטו: עדיין מבחינה כלכלית זה בסדר, כי אם הן ממשיכות לעבוד בארץ זה טוב, אבל מבחינת הבורסה ושוק ההון זה פחות טוב.

אילן פלטו: אבל יש מה שנקרא רישום כפול.

אילן פלטו: זאת אומרת שחברה שהנפיקה בחו"ל יכולה גם להירשם לבורסה בתל אביב.

אילן פלטו: לדעתי צריך לתת תמריצים לחברות לבוא לרישום גם בתל אביב.

אילן פלטו: ברגע שייתנו תמריצים הם יבואו ויש פוטנציאל של מעל 150-100 חברות ציבוריות שמונפקות בחוץ ולא נסחרות בארץ שאפשר להביא אותן לארץ.

אילן פלטו: אני חושב שזה גם כן יעד חשוב מאוד שצריך לעשות אותו.

אילן פלטו: יש כרגע מעל 50 חברות שכן רשומות רישום כפול, זה נקרא חברות דואליות, שרשומות גם בחו"ל וגם בארץ, כמו טבע, וצריך להמשיך לעשות אותן.

אילן פלטו: יש לנו נושא מאוד דחוף שנקרא הכרה בהוצאות הנפקה, שלפני שלוש שנים הצלחנו בעזרת ועדת הכספים להעביר תיקון לפקודת המיסים שהוצאות הנפקה יוכרו לצורכי מס.

אילן פלטו: זה הולך ומסתיים תוך חודש ואני מקווה שנצליח ביחד עם משרד האוצר להביא את זה לפה לחידוש לפחות לעוד שלוש שנים.

אילן פלטו: יש גם נושא של מספר דיווחים של החברות, אנחנו רוצים להכפיל את מספר הדיווחים, ונושאים נוספים.

אילן פלטו: אחד הנושאים החשובים זה נושא שקרוי בשם קוד כללי אריע, שזה מנגנון שבו הרגולטורים לפני שעושים רגולציה צריכים להעביר מבחנים גם של עלות תועלת ברגולציה.

אילן פלטו: צריך להבין, רגולציה היא דבר חשוב, אין רגולציה שלא מביאה תועלת למשק וזה תמיד נכון.

אילן פלטו: גם אני אגיד את זה בתור אחד שתמיד נלחם ברגולציה.

אילן פלטו: אי אפשר משק בלי רגולציה.

אילן פלטו: אבל תמיד כשמביאים רגולציה צריך לבחון את התועלת שלה אל מול העלות שלה.

אילן פלטו: יש גם לא מעט מקרים שהעלות היא הרבה יותר גבוהה מהתועלת.

אילן פלטו: לצערי הרב ב-2014 הממשלה החליטה להחיל את אריע על הרגולטורים בישראל, אבל החריגה את הרגולטורים הפיננסיים כולל רשות ניירות ערך, ואני חושב שהגיע הזמן גם להכניס אותם כי אני חושב שזה חשוב שבכל רגולציה תהיה משמעות העלות ולא רק התועלת.

אילן פלטו: אנחנו מלווים את החקיקה של חברות ציבוריות גם בוועדת הכספים שזה בעיקר דיני ניירות ערך, גם בוועדת החוקה שזה נקרא חוק החברות וגם בוועדות אחרות.

אלכס קושניר: ענת, תודה רבה.

אלכס קושניר: אני רק רוצה לומר כמה מילים.

אלכס קושניר: אני רואה שתי זירות של תחרות.

אלכס קושניר: תחרות אחת זו התחרות מול הבורסות בחו"ל, ואני חושב שכאן כן אפשר לעשות פעולות כדי לעודד את החברות הישראליות קודם כל לנסות להיות מונפקות בישראל או לבצע רישום כפול, כמו שאילן אמר.

אלכס קושניר: והזירה השנייה של התחרות זו תחרות פנים ישראלית.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים ומבינים שקיימים אפיקי השקעה נוספים למשקיע סביר, כולל שוק הנדל"ן, שכאן שוק ההון יכול להיות אלטרנטיבה טובה יותר ואז זה גם ישפיע על שוק הנדל"ן.

אלכס קושניר: השאלה אם אתם חושבים על פעולות בתחום הזה כדי לנסות ולקחת את המשקיעים מתחום הנדל"ן ולהעביר אותם לבורסה, ששם ההשקעה היא פרודוקטיבית יותר ואז היא צריכה להיות גם אטרקטיבית יותר.

אלכס קושניר: השאלה אם פעולה כזאת מבוצעת בכלל, אם אתם חושבים לכיוון הזה ויש לכם איזושהי תוכנית עבודה איך לעשות את זה.

אלכס קושניר: כי אתם יכולים להיות גורם מאוד מאוד משפיע במיתון מחירי הדיור בישראל, וגם כמובן לראות איך כל ההון הפרטי שנמצא היום בחברות הפרטיות הופך להיות הון ציבורי.

אלכס קושניר: אני חושב שזה בסוף רצון ואינטרס של כולם, כי שם ההון הוא הרבה יותר מפוקח וגם הרבה יותר פרודוקטיבי.

אלכס קושניר: דבר נוסף, בנושא הרגולציה.

אלכס קושניר: כדאי לבצע השוואה בין-לאומית לראות איפה אנחנו עומדים אל מול מדינות אחרות, בעיקר כאלה שמולן אנחנו מתחרים, שזה בעיקר כמובן ארצות הברית.

אלכס קושניר: ברור שאי אפשר להשוות את גודל השוק וברור שבסופו של דבר אותם חדי קרן קודם כל ילכו לארצות הברית, אבל יש עוד חברות אחרות שאותן כן אפשר להביא וכן אפשר לעניין אותן להיות מונפקות כאן בישראל, ואולי גם לחשוב על תהליך שהתחלתם, לקחת משקיעים זרים ולהביא אותם להשקיע בבורסה כאן בישראל.

אלכס קושניר: אז תודה רבה, ואני מקווה מאוד שבפעם הבאה שאנחנו ניפגש אתם תציגו לנו גם כיווני פעולה בכיוונים שאמרנו עכשיו.

ינון אזולאי: בנושא של הרישום הכפול, זה צריך להיות באותו זמן או לאחר זמן?

ענת גואטה: זה לא חייב להיות באותו זמן, זה יכול להיות בכל נקודת זמן.

ינון אזולאי: יש משמעות לשאלה איפה נרשמו ראשונים?

ענת גואטה: יש לנו שש בורסות בשדה רישום כפול.

ענת גואטה: שתי הבורסות האמריקניות, בורסה של לונדון, בורסות ראשיות, בורסה של טורונטו, בורסה של סינגפור והונג-קונג.

ינון אזולאי: האם יש משמעות אם זה היה בישראל ראשון או במקום אחר?

ענת גואטה: המשמעות של הרישום הכפול היא שאנחנו מקבלים על עצמנו את הכללים של הרגולטור הזר.

ענת גואטה: זאת אומרת שאם חברה הונפקה בנאסד"ק והיא תרצה לעשות רישום כפול בתל אביב, האקסטרה רגולציה שתידרש ממנה היא אפס.

ענת גואטה: זאת המשמעות.

ענת גואטה: הפוך, אם חברה נרשמה למסחר בתל אביב והיא תרצה להירשם, היא כנראה תצטרך להגיש, כי הרגולטור ה-ACC לא קיבלו את חוק ניירות ערך הישראלי כחוק קביל מבחינתם, אז צריך שההסכם הזה יהיה סימטרי.

ענת גואטה: הסכמים סימטריים כאלה יש לנו היום רק עם סינגפור.

ענת גואטה: סינגפור היא המדינה היחידה שהכירה גם בחוק ניירות ערך בישראל.

ינון אזולאי: כלומר, ההעדפה שישראל תהיה ראשונה היא לא בסדר העדיפות הראשון.

ינון אזולאי: מי שמנפיק, יעדיף להנפיק קודם כל בבורסות העולם.

מיכל מרים וולדיגר: אלא אם כן הסטנדרטים יותר נמוכים.

אילן פלטו: אבל בכל מקרה, גם אם הוא הנפיק בישראל, אם הוא מנפיק בחו"ל הוא מלכתחילה אומר: אוקיי אז אני עובר לרגולציה של חו"ל.

אלכס קושניר: השאלה אם אתם לא פועלים להשוואת הרגולציה.

ענת גואטה: אנחנו היינו שמחים מאוד שחוק ניירות ערך הישראלי היה מקובל על ידי בורסות זרות.

ענת גואטה: בסוף צריך לזכור שהגופים האלה הם גופים עם גישה קפיטליסטית.

ענת גואטה: בסוף בורסות ורגולטורים מקומיים רוצים להצמיח את השוק שלהם.

ענת גואטה: אני חייבת להגיד שישראל היא מדינה די חריגה מבחינת כמות הסדרי הרישום הכפול שיש לה, ועשינו את זה בגלל הקוטן היחסי שלנו ובגלל הרצון שלנו למנף את הקוטן שלנו ולקבל כמה שיותר חברות שיירשמו כאן.

ענת גואטה: כנראה שבאידיאל רצוי היה שה-ACC היו מכירים בחוק ניירות ערך ומאפשרים לחברות שם להירשם באופן אוטומטי, אבל אני לא בטוחה שהם רואים את זה ככה.

ענת גואטה: אני לא בטוחה שזה מצב שהוא אפשרי להשגה.

אלכס קושניר: עכשיו אני מרגיש לא נעים.

אלכס קושניר: אחמד טיבי וקרן ברק הגיעו לקראת סוף הדיון, אז אם אתם רוצים לומר משהו, חברים, בבקשה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודיע רשמית שההגעה לא הייתה מתואמת.

אחמד טיבי: אין קשר.

קרן ברק: לגמרי לא.

אלכס קושניר: האמת היא שאנחנו סיימנו את הסקירה, גם סיימנו את השאלות.

אלכס קושניר: אם יש לכם שאלות.

אחמד טיבי: באתי לכבודה.

קרן ברק: גם אני.

קרן ברק: הייתי אמורה להגיע לפני אבל היה לי בלת"ם.

קרן ברק: אני מתנצלת.

ינון אזולאי: אתה רואה שיש דברים משותפים בין קרן ברק לאחמד טיבי?

אלכס קושניר: אני מנצל כל הזדמנות להדגיש את זה.

אלכס קושניר: חברים, תודה רבה לכם.

אלכס קושניר: אנחנו ניפגש בשעה 13:00, יש לנו מינוי מנכ"ל הכנסת.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.