ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 29, 2021-06-08 10:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו בעיצומו של הדיון על תקנות מס רכוש וקרן פיצויים.

משה גפני: אנחנו אוחזים בהכנסה בשנת הבסיס לגבי מוסד ציבורי, נכון?

שלומית ארליך: תתחיל, ישי, עוד פעם במסלול מחזורים.

ישי פרלמן: (2) מסלול מחזורים, ובלבד שהנזק אירע באזור המסומן במפה והכולל את הישובים ברשימה, הכל כמפורט בתוספת השנייה, לעניין זה – "הכנסה בחודש מאי 2021" –

ישי פרלמן: בחודש מאי 2021 שאושר לעניין זה בידי רואה חשבון או יועץ מס, ממכירת שירותים או מוצרים, שהתמורה בשלהם מתקבלת ממתן השירות או הספקת המוצר בפועל בחודש מאי 2021;

ישי פרלמן: בחוק מס ערך מוסף –סכום ההכנסה בחודש מאי 2021 שאושר לעניין זה בידי רואה חשבון או יועץ מס, בניכוי הכנסה שחל עליה חלק ה' לפקודה או חוק מיסוי מקרקעין; "הכנסה בשנת הבסיס" –

ישי פרלמן: בשנת הבסיס כפי שדווחה בדוח שהגיש המוסד הציבורי הזכאי לפי סעיף 131 לפקודה, שהתקבלה ממכירת שירותים או מוצרים שהתמורה בשלהם מתקבלת באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב-12;

ישי פרלמן: בחוק מס ערך מוסף ולגבי ניזוק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף – סכום ההכנסה בשנת הבסיס כפי שדווחה בדוח שהגיש הנישום לפי סעיף 131 לפקודה בניכוי הכנסה שחל עליה חלק ה' לפקודה או חוק מיסוי מקרקעין, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב-12;

משה גפני: יש לכם תשובה להשאלה של חבר הכנסת ינון אזולאי?

ינון אזולאי: לגבי המשפחתונים והעמותות.

ינון אזולאי: לגבי העמותות לא הבנתם שהמס שלהם הוא אפס.

ינון אזולאי: אמרתם שהפעם הם כן יקבלו.

מירי סביון: אמרנו שזה תלוי בצורת הדיווח, במה הם מדווחים, במה הם לא מדווחים, ואיך מתקבלות ההכנסות שלהם.

ינון אזולאי: העלינו את המשפחתונים.

ינון אזולאי: מדובר בעובדות שיש להן משפחתון בבית.

מירי סביון: הם מגישים או לא מגישים דוח למס הכנסה?

ינון אזולאי: אחת הבעיות של בעלות המשפחתונים זה שלא מוכנים להכיר בהן כעצמאיות.

ינון אזולאי: הפתרון הוא להכיר בה כעובדת, ואז אתם נותנים לה את ה-430 כפול 11 יום.

ינון אזולאי: מזה, מבחינתי, היא גם תחזיר להורים מה שצריך.

ינון אזולאי: זה הפתרון האמיתי שצריך להיות פה.

מירב כהן: אין לה תיק במס הכנסה.

ינון אזולאי: פתרתם את הבעיה בקורונה.

מירב כהן: לא.

ינון אזולאי: ערן יעקב פתר.

ינון אזולאי: למה אתה אומר לי "לא"?

קרן אייבס: הן מנהלות עסק שמתנהל כמוסד חינוך.

קרן אייבס: יש להן תיק במע"מ ותיק במס.

קרן אייבס: משפחתונים עם 5,6,7 ילדים שיש להם תיק מס קטן של עוסק מורשה, נסגרו בהנחית פיקוד העורף, הם לא יכלו לקבל פעוטות לבתים שלהם.

קרן אייבס: 11 יום הם היו סגורים.

קרן אייבס: מכיוון שאין לאותן בעלות משפחתונים עובדים, הן לא מפוצות על מסלול שכר עובדים, ואם הן בין 40 ל-80 קילומטר, הן גם לא נכנסות בפיצוי של המסלולים האחרים.

ינון אזולאי: תוסיפי על זה את אותן בעלות משפחתונים שלא מוכנים לפתוח להן תיק במס, שזה הוויכוח שהיה בקורונה, ושלא מוכנים להחשיב אותן כעצמאיות.

קרן אייבס: בהנחית פיקוד העורף המוסדות האלה קיבלו צו סגירה, הם הפסיקו את הפעילות שלהם על פי החלטה של היושבים והנוגעים בדבר פה, בבית המחוקקים.

קרן אייבס: מישהו צריך לקחת עליהם אחריות.

ינון אזולאי: מדובר בשתי קבוצות.

ינון אזולאי: יש קבוצה שיש לה תיק וקבוצה שאין לה תיק.

קרן אייבס: לכולם יש תיק במע"מ ובמס, אבל חלקם מסובסדים על ידי משרד העבודה והרווחה, חלקם פרטיים לגמרי.

קרן אייבס: אנחנו מדברים על הפרטיים לגמרי.

קרן אייבס: המהות היא בסגירה.

ינון אזולאי: קרן, אנחנו מדברים על שניהם, על אלה עם תיק ובלי תיק, נכון?

קרן אייבס: נכון, אבל המשפחתונים הפרטיים לא פוצו.

ינון אזולאי: הם לא פוצו בקורונה.

משה גפני: מירי, אני רוצה פתרון.

משה גפני: על זה דובר אתמול.

מירי סביון: אנחנו נמצאים כרגע בגיבוש הפתרון.

משה גפני: אנחנו דורשים שיהיה פתרון, כי אי אפשר להפלות אותם לרעה.

ישי פרלמן: "הפרש המחזורים" – ההפרש החיובי שבין מחזור עסקאותיו של הניזוק בתקופת הבסיס, לבין מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות; ואם היה מחזור עסקאותיו של הניזוק כולל פעילות מכמה סניפים, יופחתו ממנו מחזורי העסקאות של הסניפים שאינם כלולים באזור המיוחד, ואם היה הניזוק רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף, יופחת מהמחזור המאוחד מחזורו של העסק האחר;

משה גפני: מה עם האולמות שדובר עליהם אתמול?

מירי סביון: הנושא של עונתיות כתוצאה מחגים וכתוצאה מנושאים אחרים מתקיים בהרבה מאוד ענפים.

מירי סביון: זה יכול להיות בענף הביגוד, במספרות וכו'.

מירי סביון: כמו שהסברנו אתמול, חלק מהיכולת שלנו לשלם להרבה מאוד עסקים בזמן קצר זה כשאנחנו בנויים על מסלולים ירוקים.

משה גפני: אולמות האירועים בספירת העומר סגורים.

משה גפני: האם את זה אי אפשר לקחת בחשבון?

משה גפני: זה מה שעלה אתמול.

מירי סביון: בתוך החקיקה אנחנו לא יכולים לתת התייחסות לענפים ספציפיים.

משה גפני: למה?

מירי סביון: מכיוון שיש ענפים נוספים שיכול להיות שהנושא של ספירת העומר משפיע עליהם.

מירי סביון: אגב, יש אולמות שמחה שעושים אירועים אחרים, למשל כנסים.

משה גפני: אבל זה סגור.

מירי סביון: אנחנו מבינים, אבל אין לנו כרגע יכולת להיכנס להבחנה בין ענפים שונים.

מירי סביון: כנראה שיש ענפים נוספים שבספירת העומר הפעילות שלהם יורדת.

מיכל מרים וולדיגר: יש הבדל בין מספרה לבין אולם.

מיכל מרים וולדיגר: לנשים בספירת העומר מותר ללכת למספרה, לגברים אסור.

מיכל מרים וולדיגר: באולמות זה אחרת.

גלעד קריב: אין עוד ענפים.

גלעד קריב: כשאתם אומרים "עוד ענפים", תנו דוגמה לענפים?

משה גפני: כל הדוגמאות האחרות אינן נכונות.

גלעד קריב: רוב הציבור לא מקפיד לא להסתפר בעומר, אבל הוא מקפיד לא להתחתן בעומר.

משה גפני: אנשים לא מתחתנים.

מיכל מרים וולדיגר: אפשר להוציא את האולמות החוצה מכל הסיפור הזה.

גלעד קריב: אתם גם לא צריכים להוציא אותם, אתם רק צריכים לומר שלענף מסוים תקופת הייחוס היא יולי ולא מאי.

משה גפני: אפשר להביא את זה לאבסורד, אבל אנחנו לא רוצים להביא את זה לאבסורד.

משה גפני: יש מקום אחד שלא עובד, וזה אולם אירועים.

משה גפני: אותו אולם אירועים אומר: מכיוון שבחודש הזה לא פתחתי, אני מבקש לעשות לי את החישוב לפי חודש קודם, לפי חודש אחר כך.

מירי סביון: אנחנו מבינים, אבל כנראה שלא מדובר רק בענף הזה.

משה גפני: אנחנו לא מבקשים ענפים אחרים.

מירי סביון: אנחנו מבינים, אבל יכול להיות שענפים אחרים יחשבו שמגיע להם לא פחות מהענף הזה.

מירי סביון: מבחינת הניסיון שלנו ממה שקרה באירועים קודמים מהסוג הזה, יהיה מאוד קשה להסביר למה לענף מסוים אנחנו מגלים איזו שהיא גמישות ועושים התאמות מיוחדות.

מירי סביון: אם נידרש לעשות את זה לענפים נוספים ועסקים נוספים, אני חוששת שנגיע למצב שבו יהיו תקנות או הוראות חוק שלא נוכל ליישם.

משה גפני: אם את מתעקשת לא לעשות את זה - בסדר, נחשוב מה עושים, אבל אל תיקחי אותנו למקומות אחרים.

משה גפני: לא מדובר בענפים אחרים, מדובר בענף מוגדר.

משה גפני: הענף המוגדר הזה לא מבקש שינוי דרמטי, הוא מבקש שיהיה מותר לו לעשות את החישוב לפי חודש אחר, לפני או אחרי.

משה גפני: הוא צריך לבקש את זה.

מירי סביון: אני אתן את הדוגמה, כבוד היושב-ראש, ואני מצטערת שאני מתעקשת, של צלמי חתונות, מאפרים וכו'.

מירי סביון: אם אנחנו חושבים שכרגע צריך לבדוק את כל הענפים וסוגי העסקים השונים שאולי בספירת העומר הפעילות שלהם יורדת, אנחנו מדברים פה על היבט מאוד רחב.

מירי סביון: יכול להיות שנגיע פה להיקף מאוד גדול של עסקים שבתקופה הזאת הפעילות שלהם שונה.

מירי סביון: זה כמו שהיה לנו בנוגע לעסקים באירועים הביטחוניים בעבר, כי מה לעשות, החמאס לא בודק את הלוח הלועזי או העברי כשהוא נוקט בצעדים אלימים כלפי ישראל.

ינון אזולאי: מה העלות אם תעשו על הכל?

מירי סביון: נתבקשנו לפתוח את המרכיב כמה שיותר.

מירי סביון: אם אנחנו מתחילים להוסיף אלטרנטיבות, להוסיף בחירות וחלופות, המשמעות מבחינת הפיתוח של המערכת אצלנו - -

משה גפני: את מבינה שאת עושה נזק גדול לקבוצה גדולה של אנשים שמלכתחילה לא פותחים?

משה גפני: הם לא פותחים לא בגלל שהם לא רוצים, הם לא פותחים בגלל שהם לא יכולים.

משה גפני: את לא חושבת שזה נזק של ממש?

מיכל מרים וולדיגר: אפשר לעשות, הרב גפני, את חודש יוני לכולם.

מירי סביון: בענף הזה יש גם אירועים מסוג אחר.

מירי סביון: אנחנו מבינים את השונות ואת הפגיעה.

משה גפני: אנחנו לא מבקשים לפטור אותם, אנחנו מבקשים שהחישוב שיישקל יהיה על חודש אחר.

מירי סביון: הענף הזה הוא לא הענף היחיד.

מירי סביון: ככל שיש הצדקה להתחיל לבחון כל ענף לגופו ולסוגו, אנחנו יכולים לעבור ממצב של מסלולים ירוקים, שאותם אנחנו יודעים לפתוח בצורה מהירה יחסית, לשלם את הכסף מהיר יחסית לעשרות אלפי או אלפים רבים של עסקים - למצב של מסלולים אדומים, שיש לנו קושי לתפעל בצורה אוטומטית, ואז המשמעות היא שהפיצויים יגיעו מאוד מאוד לאט לעסקים.

ינון אזולאי: כל מי שרוצה ללכת למסלול האדום יכול לבחור ללכת לשם.

ינון אזולאי: העסקים האלה לא ייפגעו.

גלעד קריב: לא יכול להיות שהתשובות ישקפו כזאת אטימות בירוקרטית, ריבונו של עולם.

גלעד קריב: מה אתם אומרים לבעלי האולמות פה?

גלעד קריב: בגלל יש לנו בעיה בירוקרטית אתם צריכים להיתקע עם ספירת העומר.

מירי סביון: זו לא בעיה בירוקרטית.

ינון אזולאי: אל תשכחו שגם בקורונה הם נדפקו.

מירב כהן: זו לא בעיה בירוקרטית.

ינון אזולאי: זו בירוקרטיה, כי אתמול באתם ואמרתם שאתם לא יודעים לעשות את זה.

מירב כהן: מדובר גם בנותני שירותים לאולמות.

גלעד קריב: כמה עסקים כאלה יש?

מירב כהן: יש גם מספרות.

ינון אזולאי: מספרות לא במקום.

מיכל מרים וולדיגר: למה אי אפשר לתת לכולם לבחור בין מאי ליוני?

גלעד קריב: צריך שיהיה מסלול אדום, לא ירוק, שיש בו ועדת חריגים.

גלעד קריב: אם בעל עסק, גם אם הוא מאפר וגם אם הוא מספרה, חושב שהסיפור של ספירת העומר דופק אותו, הוא יגיש במסלול האדום והבקשה שלו תיבחן.

גלעד קריב: תשאירו את זה לבעלי העסקים להחליט.

גלעד קריב: לבוא ולומר שאין פתרון לבעיה נקודתית זאת לא תשובה מתקבלת על הדעת מצד משרד האוצר.

גלעד קריב: הרי יש מסלולים אדומים, נכון?

גלעד קריב: אתם שמים פרסונל כדי שיבדוק את הבקשות.

גלעד קריב: תצרו מסלול אדום לענף האירועים עם אותם פרמטרים כלכליים של פיצוי.

גלעד קריב: אתם מבקשים מאיתנו להתעלם מזה שיש סקטור של כמה אלפי בעלי עסקים שאנחנו יודעים שלא יקבלו פיצוי ואתם אומרים: "תעזבו, תחליקו".

גלעד קריב: לא, אנחנו לא נחליק.

גלעד קריב: למה להחליק, כי אתם לא רוצים להביא פתרון?

נירה שפק: מה הדלתא?

נירה שפק: האם אתם יודעים להעריך את הדלתא?

נירה שפק: איך בעולם דיגיטלי עם הייטק כמו היום לא יודעים לשים שלושה ריבועים כדי שאפשר יהיה לדווח על מאי, יוני, יולי?

נירה שפק: מה מורכב בזה?

מירב כהן: לשים שלוש כוכביות ולסמן זה קל.

מירב כהן: מה שקשה זה שאחרי זה המערכת צריכה לכתוב שהיא הולכת למערכות אחרות ולוקחת ממקום אחר.

גלעד קריב: מה המשמעות של מה שאתה אומר?

מירב כהן: שהדיגיטציה לא פשוטה.

משה גפני: האם יכול לבוא אדם ולהגיד: "אני רוצה להיכנס למסלול האדום, כי אם אני הולך במסלול ההוא אני מפסיד באופן דרמטי"?

גלעד קריב: הוא גם מבין שהפיצוי יגיע קצת יותר מאוחר כי זה מסלול אדום, לא מסלול ירוק.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אתם הולכים במסלול הירוק, אתם תשלמו בזמן, אבל יהיו כאלה שתוציאו החוצה על פי בקשתם.

מירי סביון: המשמעות של הבקשה הזאת היא לפתוח מסלול אדום לפי קריטריונים ייחודיים.

משה גפני: בסדר, אז יהיה עסק ייחודי שיהיה בחודש אחר.

ינון אזולאי: את יודעת מה, אל תפתחי מסלול, תעשי כך שכל העסקים יוכלו לבחור בין מאי ליוני בדיוק כמו שעשינו בקורונה.

מירי סביון: המשמעות התפעולית של הדבר הזה היא דחייה משמעותית.

גלעד קריב: כשאת אומרת "דחייה משמעותית", למה את מתכוונת?

מירי סביון: דחייה ארוכה, אני לא יודעת להגיד לאיזו תקופה.

משה גפני: תביאו פתרון.

ישי פרלמן: "מחזור עסקאות בתקופת הבסיס" –

ישי פרלמן: לגבי ניזוק המדווח על עסקאותיו בשיטה חד-חודשית – מחזור עסקאותיו של הניזוק בחודש מאי 2019 כפי שדווח לרשות המסים בישראל עד יום ה' באדר התש"ף (1 במרס 2020).

ישי פרלמן: מחזור עסקאותיו של הניזוק בחודשים מאי ויוני 2019 כפי שדווח לרשות המסים בישראל עד יום ה' באדר התש"ף (1 במרס 2020).

ישי פרלמן: (2 במאי 2020) עד יום י"ח באייר התשפ"א (30 באפריל 2021), והודיע לרשות המסים בישראל על פתיחת עסקו עד יום י"ח באייר התשפ"א (30 באפריל 2021) –מחזור עסקאותיו מיום תחילת הפעילות עד סוף חודש אפריל 2021 כפי שדווח לרשות המסים מחולק במספר חודשי הפעילות ואם היה הניזוק כאמור מדווח על מחזור עסקאותיו בשיטה דו-חודשית –מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב-2;

ישי פרלמן: (2 במאי 2019) עד יום ד' באדר התש"ף (29 בפברואר 2020), והודיע לרשות המסים בישראל על פתיחת עסקו עד יום ד' באדר התש"ף (29 בפברואר 2020) – מחזור עסקאותיו מיום תחילת הפעילות עד סוף חודש פברואר 2020 כפי שדווח לרשות המסים מחולק במספר חודשי הפעילות ואם היה הניזוק כאמור מדווח על מחזור עסקאותיו בשיטה דו-חודשית – מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב-2;

ישי פרלמן: (1 במרס 2020) עד יום ו' באייר התש"ף (30 באפריל 2020) ומדווח בשיטה חד-חודשית – מחזור עסקאותיו של הניזוק בחודש מאי 2020 כפי שדווח לרשות המסים;

ישי פרלמן: (1 במרס 2020) עד יום ו' באייר התש"ף (30 באפריל 2020) ומדווח בשיטה דו-חודשית – מחזור עסקאותיו של הניזוק בחודשים מאי ויוני 2020 כפי שדווח לרשות המסים; "מחזור עסקאות בתקופת הזכאות –

ישי פרלמן: הניזוק בחודש מאי 2021 כפי שדווח לרשות המסים בישראל;

ישי פרלמן: הניזוק בחודשים מאי ויוני 2021 כפי שדווח לרשות המסים בישראל;

ישי פרלמן: מחזור עסקאותיו בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור עסקאות בתקופת הבסיס, תיחשב שיטת הדיווח בכל מקרה שיטת דיווח דו-חודשית; ובלבד, שלגבי ניזוק כאמור שחלה עליו תקנה 7(א)(6) לתקנות מס ערך מוסף, התשל"ו-1976, יהיה מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות לפי העניין, המחזור שהיה מדווח אילולא חלה עליו התקנה האמורה; "מחזור עסקאות בשנת הבסיס" – מחזור עסקאות כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין לגבי שנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב-12.

ישי פרלמן: "מסלול מחזורים" –

ישי פרלמן: המחזורים כשהוא מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;

ישי פרלמן: או יותר משנות המס 2019 ועד 2021, הוא עוסק פטור כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף – ההפרש החיובי שבין ההכנסה בשנת הבסיס מחולקת ב-12, לבין סכום הכנסתו בחודש מאי 2021, כשהוא מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת; והכל לא יותר מ-1,500,000 שקלים חדשים ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני.

ישי פרלמן: הנחסכת, לפי העניין, מ-1, ובלבד שאם היא נמוכה מאפס היא תיחשב כאפס,

ישי פרלמן: שיעור אחר שקבע המנהל במקרים שבהם שוכנע כי שיעור ההוצאה הנחסכת

ישי פרלמן: של הניזוק; "סכום הוצאות השכר הנחסכות" – סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות בעבור כלל העובדים שהוצאו לחופשה ללא תשלום, שפוטרו או שעבודתם הופסקה בדרך אחרת, מוכפל במספר הקובע, לפי העניין; לעניין זה, "המספר הקובע" –

ישי פרלמן: דו-חודשית – 6;

ישי פרלמן: "סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות" – אחד מאלה, לפי העניין, ובלבד שהוא סכום חיובי –

ישי פרלמן: עסקאות בתקופת הבסיס" – סכום השווה לשכר העבודה ששולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור עסקאות בתקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בטופס 0102, בהפחתת השכר כאמור אשר שילם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, והתוצאה המתקבלת מוכפלת ב-1.25;

ישי פרלמן: בתקופת הבסיס" – סכום השווה לשכר העבודה הממוצע בתקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בטופס 0102, בהפחתת השכר כאמור אשר שולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, והתוצאה המתקבלת מוכפלת ב-1.25; לעניין זה, "שכר העבודה הממוצע בתקופת הבסיס" – שכר העבודה ששולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור עסקאות בתקופת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות שלו באותה תקופה, ואם היה ניזוק כאמור מדווח על מחזור עסקאותיו בשיטה דו-חודשית – מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב-2.

ישי פרלמן: העבודה השנתי הממוצע בתקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בטופס 0102, בהפחתת השכר כאמור אשר שולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, והתוצאה המתקבלת מוכפלת ב-1.25; לעניין זה, "שכר העבודה השנתי הממוצע בתקופת הבסיס" – שכר העבודה ששולם בשנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות שלו באותה תקופה.

ישי פרלמן: "שיעור ההוצאה הנחסכת" –

ישי פרלמן: סך כל התשומות השוטפות בשנת הבסיס, שהוא מחולק במחזור העסקאות של הניזוק בשנת הבסיס ומוכפל ב-0.85 ובתוספת סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק במחזור העסקאות של הניזוק בתקופה האמורה;

ישי פרלמן: למכירות בשנת הבסיס, שהוא מחולק בסך הכנסתו בשנת הבסיס, ובתוספת סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק בסכום ההכנסה בשנת הבסיס; לעניין זה, "ההוצאות הקשורות למכירות בשנת הבסיס" – סך כל ההוצאות הקשורות למכירת שירותים או מוצרים המסופקים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה שהוצאו בשנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב-12.

ישי פרלמן: עוסק פטור כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף – סך כל התשומות שהיה מדווח לרשות המסים בישראל בשל שנת הבסיס למעט תשומות ציוד כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, והכל אילולא היה עוסק פטור כאמור, שהוא מחולק בסכום הכנסתו בשנת הבסיס ומוכפל ב-0.85;

ישי פרלמן: סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף – סך התשומות שהיה מדווח לרשות המסים בישראל בשל שנת הבסיס למעט תשומות ציוד כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, והכל אילולא היה רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר, שהוא מחולק בסכום הכנסתו בשנת הבסיס ומוכפל ב-0.85, ובתוספת סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק במחזור העסקאות של הניזוק בתקופה האמורה;

מירב כהן: הנוסחה הזאת לוקחת במונה את כל התשומות שהיו לעסק בשנת 2019 כולל השכר, כי עדיין יש חל"ת ולא כל העסקים החזירו את כל העובדים.

מירב כהן: זה מכניס את ההוצאות הקבועות וגם את הרווח של אותו עסק.

מירב כהן: אין כאן הגבלה כמו שיש בקורונה, במקדם שנעצר ב-30%.

מירב כהן: זה מוכפל בירידה במחזורים שחסר לך בקופה.

ינון אזולאי: נניח שיש קבלן בנייה ששכר מנוף שעולה עשרות אלפי שקלים כל יום.

ינון אזולאי: האם אתם מכסים לו את ההוצאות של המנוף ב-11 הימים שהמנוף הזה לא עבד?

מירב כהן: הדוגמה שאתה נותן נוגעת בדרך כלל לקבלנים גדולים שבונים בניין במשך שנה.

מירב כהן: קבלני 8א מוחרגים ממסלול המחזורים כי הנזק שלהם הוא לא במחזורים.

מירב כהן: אם אני בונה בניין של 10 קומות ואני מושבת במשך 11 יום, לא תהיה לי פגיעה במחזורים.

מירב כהן: זה לא כמו מסעדה שאם לא אכלתי היום, מחר אני אצטרך לאכול 2 ארוחות כדי להשלים.

ינון אזולאי: אתה מדבר על קבלני 8א, אבל מה לגבי הקטנים יותר?

ינון אזולאי: אני מדבר איתך על קבלן של תמ"א 38 שלא בונה מאות יחידות דיור.

מירב כהן: תמ"א 38 זה פרויקט שגם ככה ייקח מעל שנה.

ינון אזולאי: אני מבדיל בין הזמן שהוא צריך לאכלס את הבן אדם, לבין המוצר שהוא שכר.

גלעד קריב: זה לא רק קבלן, זה כל מי ששכר.

ינון אזולאי: לגבי האחרים הוא אומר לך שזה מתוך המחזורים שלהם.

ינון אזולאי: אני נותן את הדוגמה של מנוף.

מירב כהן: הנוסחה נותנת מעטפת, היא לא מצליחה לפתור את כל המקרים הפרטניים של כל עוסק.

מירב כהן: אם ניקח חנות בגדים כדוגמה, יכול להיות שבסוף יהיה לו מלאי מת, אני לא יודע.

מירב כהן: אי אפשר בנוסחה כוללת לתת בכל מקום את המקרה הפרטני.

ינון אזולאי: אבל אתה אומר שקבלנים בהגדרה של 8א בכלל לא זכאים.

דובי אמיתי: ב"צוק איתן" מצאנו החרגה לאותם קבלנים ב-8א.

מירב כהן: ב"צוק איתן" זה בוטל.

מירב כהן: בשנת 2014 קבענו שקווי ההנחיה יהיו לקבלנים שהם לא 8א, שהפרויקטים שלהם הם פחות משנה, ושמי שמוחרג ממסלול המחזורים לא ייכנס לקווי ההנחיה.

דובי אמיתי: אני מכיר אחרת.

מירב כהן: אני כתבתי את זה.

ינון אזולאי: האם אלה שפחות משנה כן נמצאים?

מירב כהן: כן.

יצחק גורביץ': כמו שציין חבר הכנסת אזולאי, ישנם קבלנים שהם לא בהכרח קבלנים גדולים שרכשו ציוד, לקחו הלוואות.

יצחק גורביץ': הפסקת הפעילות במשך שבוע או 10 ימים זה נזק ישיר.

יצחק גורביץ': אין במסלולים שמציג פה מס רכוש דרך לפצות אותם.

יצחק גורביץ': יש קבלנים שקנו טנדר בהלוואה, קנו מערבל בטון בהלוואה.

ינון אזולאי: זה מוצר שנשאר לו.

ינון אזולאי: נכון שקשה לו עכשיו לשלם את זה, אבל המוצר נשאר לו.

ינון אזולאי: אם אתה מדבר על זה שהוא שכר באותה תקופה, זאת יותר טענה מאשר אם הוא קנה מוצר שבסופו של דבר הוא יוכל לשלם עליו.

יצחק גורביץ': גם אם זה נשאר לו, חבר הכנסת אזולאי, יש התייקרות בגין אותו ביצוע.

יצחק גורביץ': באותה תקופה מתייקר לו הפרויקט בגין זה שהוא לא מצליח להחזיר את ההלוואות, את השכירות.

יצחק גורביץ': לא כל קבלן בונה דירות או מוכר דירות.

יצחק גורביץ': בקווי ההנחיה ב"עמוד ענן" ניתנה לקבלנים אפשרות להגיש.

יצחק גורביץ': לאחר מכן, ב2014, גם ניתן.

מירב כהן: קבלנים שהפרויקטים שלהם הם ארוכי טווח, שהם תחת חוזים, זה לא כמו מסעדה שתלויה בלקוחות שיגיעו כל יום.

מירב כהן: אנחנו לא מוצאים פתרון לשלושה ימים.

מירב כהן: אנחנו לא יכולים על שלושה ימים ללכת לבדוק אם הוא שכר את המנוף או לא שכר את המנוף, אם היו הוצאות מימון נוספות, כן או לא.

מירב כהן: ככה זה היה בכל המבצעים.

מירב כהן: לשלושה ימי עבודה אנחנו לא מסוגלים לעשות את זה.

מירב כהן: קבלני השיפוצים עם פרויקטים שנכנסים תוך כדי, נמצאים במשחק המחזורים הרגיל כמו כל עסק אחר.

ישי פרלמן: "שנת הבסיס" – אחת מאלה לפי העניין:

ישי פרלמן: למוסד או עוסק שהחל לפעול לראשונה בשנת 2020 – שנת 2020;

ישי פרלמן: שמהמועד שהחל לפעול לראשונה ועד סוף חודש אפריל 2021; "תשומות שוטפות" – סך כל התשומות, שנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם לחוק מס ערך מוסף, כפי שדווח לרשות המסים בישראל באמצעות דוח תקופתי לפי סעיף 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף אפס, ולרבות הוצאות שדווחו בדוח לפי סעיף 131 לפקודה שאינן תשומות, ולמעט אלה:

ישי פרלמן: שירות מבעל מניות באותה חברה או שותף באותה שותפות, לפי העניין;

ישי פרלמן: "תשומות שוטפות בזמן הבסיס" – סך התשומות השוטפות כפי שדווח לרשות המסים בישראל בשנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב-12.

ישי פרלמן: והכולל את הישובים ברשימה, הכל כמפורט בתוספת השנייה, ושהניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני; לעניין זה –

צביקה כהן: יש לנו שלושה יישובי ספר שנמצאים ב-7 עד 20.

מירב כהן: אמרנו שנוסיף את זה פה.

צביקה כהן: לא הוספתם.

מירב כהן: זה 0 עד 7 או יישוב ספר.

גדי ירקוני: כל השטחים הקרובים בטווח של 10 קילומטר.

מירב כהן: יש מי שמוגדר יישוב ספר.

מירב כהן: אי אפשר להגדיר 10 קילומטר.

ישי פרלמן: בתקנות העיקריות יש הגדרה של יישובי ספר.

ישי פרלמן: אנחנו מדברים על 0 עד 7 שמגיע להם המסלול האדום.

ישי פרלמן: הישובים שמוגדרים כיישובי ספר הם בדרך כלל מ-0 עד 7, אבל יש מספר קטן של ישובים שמוגדרים כיישובי ספר שהם לא בדיוק מ-0 עד 7.

ישי פרלמן: במסלול חקלאות, בעניין שיעור הפיצוי, אנחנו מבחינים בין חקלאים שנמצאים בין 0 עד 7 לבין אלה שנמצאים באזורים אחרים.

ישי פרלמן: הבקשה הייתה שמי שהוגדר כיישוב ספר בתקנות אפילו אם מבחינה פורמאלית הוא לא מ – 0 עד 7, ייכנס לפיצוי במסלול של 0 עד 7.

שלומית ארליך: איפה אתה מוסיף את זה?

ישי פרלמן: ההוספה תהיה בפסקה (1): לגבי ניזוק חקלאי שיש לו גידולים בשטחים בטווח שבין 0 ל-7 קילומטרים מרצועת עזה או שמוגדר כיישוב ספר לפי התקנות העיקריות – סכום של 3,465 - -

משה גפני: צביקה, זה עונה על אלה?

דובי אמיתי: יישוב הספר שהוא הגדיר מקובל, הבעיה בסכומים.

משה גפני: ההגדרה שהוא אמר עכשיו עונה על אוהד, על הישובים עליהם דיברת אתמול?

צביקה כהן: כן.

משה גפני: עכשיו נדבר על הסכום.

ינון אזולאי: איך הגעתם לסכום הזה?

ישי פרלמן: הסכום צריך להשתנות.

צביקה כהן: הסכום שנקבע מוכפל במספר העובדים.

צביקה כהן: הכוונה שהוא מוכפל בכל העובדים, ללא קשר אם נעדרו או לא נעדרו.

צביקה כהן: זה המסלול בחקלאות.

צביקה כהן: בגלל זה הסכמנו שהחקלאות לא תהיה במסלול מחזורים.

מירב כהן: מדובר בכל העובדים.

דובי אמיתי: לא משנה אם עבדו או לא עבדו.

מירב כהן: נכון.

צביקה כהן: זה המסלול לחקלאות.

צביקה כהן: בנוסחה של 0 עד 7 צריך לתקן את הסכום כך שזה יהיה סכום של 430 שקלים ליום, לא 370 ליום.

צביקה כהן: סיכמנו איתם שהיו 7 וחצי ימי עבודה ב-10 ימי לחימה, כי העובדים הזרים עובדים גם בימי שישי.

צביקה כהן: 430 כפול 7 וחצי זה הסכום לעובד.

צביקה כהן: את ה-7 עד 20 או את ה- 20 עד 40 הכפלנו במקדם שונה.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: מה החשיבה?

צביקה כהן: ב-0 עד 7 המקדם הוא גבוה, הוא 1.25, כי רוב העובדים שעבדו לא נתנו תפוקה, לא עבדו באמת.

צביקה כהן: אנחנו רוצים שהמקדם ייתן איזה שהוא ערך לתפוקה.

מירב כהן: אלה עובדים שהגיעו לעבודה, לא עובדים שנעדרו.

צביקה כהן: הרוב נעדרו בטווח של 0 עד 7.

צביקה כהן: מ- 7 המקדמים הם טיפה יותר נמוכים.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: למה שהמקדם לא יהיה אותו דבר?

צביקה כהן: המקדם שנקבע ל-7 עד 20 הוא 0.85, והמקדם ל-20 עד 40 הוא חצי.

צביקה כהן: זה מה שנקבע למס רכוש.

ינון אזולאי: וגם שם זה במקום מחזורים, נכון?

צביקה כהן: אין מחזורים בחקלאות.

ינון אזולאי: מה ההסבר של הדבר הזה?

מירב כהן: ככל שאתה קרוב לגבול - -

גלעד קריב: בין 7 ל-20 הייתה תפוקה בשדות, בחקלאות?

מירב כהן: ה-0 עד 7 לא יגיש בכלל תביעה, כי יש לו מסלול אדום שנותן פרטני.

גלעד קריב: נראה לי הזוי שבמבצע כמו "שומר החומות" אתם עושים מקדם שלילי ל-7 עד 20.

מירב כהן: איפה עשינו מקדם שלילי?

גלעד קריב: 0.85 זה שלילי.

מירב כהן: 7 עד 20 עבדו.

דובי אמיתי: לא עבדו, אני הייתי בשטח.

דובי אמיתי: לא היו מיגונים בשטח.

משה גפני: אמיר, למה אתם צריכים את השוני הזה?

מירב כהן: אני לא חושב שמישהו שנמצא ב-6 קילומטרים הוא שווה ערך למי שנמצא - -

משה גפני: מה עמדת משרד החקלאות?

צביקה כהן: המנכ"ל שלי היה שמח שהיינו טיפה מעלים.

צביקה כהן: אני לא מדבר על לעשות השוואה ל-1.25, אני מדבר על כך שהירידה תהיה פחות קשה.

צביקה כהן: אני חשבתי על לרדת מ-1.25 ל-1.

נירה שפק: כשצה"ל אומר שזה נפל בשטחים פתוחים, השטחים הפתוחים הם אותם שטחי חקלאות שהחקלאים מבינים שיש מטווח ולכן הם לא יוצאים.

משה גפני: נראה אם תהיה הסכמה.

ישי פרלמן: "מסלול חקלאות" – אחד מאלה, לפי העניין -

ישי פרלמן: שבין 0 ל-7 קילומטרים מרצועת עזה או ביישוב שמוגדר כיישוב ספר כהגדרתו בתקנות העיקריות בשל קרבתו לגבול המערכת ברצועת עזה - -

צביקה כהן: הגענו להבנה שב-7 עד 20, ששם נפלו המון טילים, נישאר עם ה-1 כמו שהצעתי, ומס רכוש ביקשו שלא נעלה ל-0.7 במעל ל-20, רק ל-0.6.

צביקה כהן: אני ודובי חיים עם זה חצי בשלום.

משה גפני: מקובל.

צביקה כהן: הסכומים צריכים להיות מותאמים בהתאם.

גדי ירקוני: למדנו משהו בקורונה, וזה שבסוף מי שיודע הכי טוב מה צריכים האזרחים הם ראשי הרשויות.

גדי ירקוני: לא יכולים להגיע להסכמות עם משרד החקלאות ועם גופים אחרים בלי שדיברו איתנו, זה לא מקובל.

גדי ירקוני: מי שיודע הכי טוב מה שהחקלאים שלו צריכים הם אנחנו.

גדי ירקוני: לגבי צמודי הגדר מ-0 עד 7, אפילו עד 15, הגענו להסכמות.

גדי ירקוני: זה מובן לכולם שלא עבדו.

גדי ירקוני: כשלא עובדים בגידולים חקלאיים יש נזק שאי אפשר למדוד אותו.

גדי ירקוני: לא ישכנעו אותי שאפשר למדוד אותו.

גדי ירקוני: הם ביקשו שבועיים כדי לעשות סקר עם החקלאים.

גדי ירקוני: לגבי עד 10 גידולים שנפגעו בגלל שלא עבדו תקופה אנחנו נחליט ביחד מה הם המקדמים.

גדי ירקוני: משרד החקלאות, מס רכוש, החקלאים ואנחנו נגיע להבנות.

גדי ירקוני: דיברתי עם החקלאים, על מה הציעו להם עד עכשיו.

גדי ירקוני: אמרו להם: "תקשיבו, ניקח על 7 וחצי ימים", שזה חצי מזמן האירוע, "את ההוצאות שהיו לכם, וזה מה שתקבלו".

גדי ירקוני: חבר'ה, הם לא צריכים לקבל הוצאות, הם צריכים לקבל את ההכנסות שלא היו להם בגלל שהם לא עבדו 12 יום.

גדי ירקוני: הצמח לא קיבל מים ודשן 12 יום.

גדי ירקוני: אם לא יקבלו את המתווה הזה, החקלאים עוד פעם יאכלו אותה.

מירב כהן: הסכום מ-0 עד 7 הוא 4,031.

שלומית ארליך: זה במקום 3,465.

מירב כהן: הסכום מ-7 עד 20 הוא 3,225.

שלומית ארליך: זה במקום 2,355.

מירב כהן: מ-20 עד 40 הסכום הוא 1,935.

שלומית ארליך: זה במקום 1,387.

משה גפני: אופיר ליבשטיין, ראש מועצה אזורית שער הנגב, בבקשה.

אופיר ליבשטיין: יש 7 ישובים מחוץ ל-0 עד 7 שגם להם יש סיכון ביטחוני והם מוגדרים כקו עימות דרומי.

אופיר ליבשטיין: ברור שגם הישובים האלה הם חלק מתוך העניין.

אופיר ליבשטיין: אני לא יודע מה מוגדר כישוב ספר ומה מוגדר כקו עימות דרומי, אבל אני רוצה להיות בטוח שגם הם מקבלים הטבות מס, שגם הם חלק מתוך הדבר הזה.

צביקה כהן: מדובר פה על חוקים של מס רכוש.

צביקה כהן: כרגע, לפי התקנות, לפי החוק, רק שלושה מוגדרים כיישובי ספר.

נירה שפק: תפרטו את הישובים.

משה גפני: יש שלושה ישובים שנמצאים בהגדרה של יישובי ספר והם מעל המרחק המדובר: אוהד, תלמי אליהו ושדה ניצן.

משה גפני: ראש המועצה מעלה ישובים נוספים, כמו ברור חיל ואחרים, שצריך להכניס לאותם קריטריונים.

משה גפני: לא נוכל באגב אורחא להכניס עכשיו דבר אחר ממה שמופיע בחוק.

משה גפני: אנחנו סבורים שצריך להכניס אותם.

משה גפני: אם אנחנו עושים את החשבון של מה שהיה, ברור חיל וכל המקומות האלה צריכים להיכנס.

משה גפני: כדי שהם ייכנסו, צריך לתקן את החקיקה, או להכניס אותם באיזו הגדרה אחרת.

מירב כהן: ב-2019 היינו אצלך בוועדה ועשינו תיקון של החוק, הכנסנו את כל הישובים בהתאם להנחיות של פיקוד העורף, את כל הישובים שהם מגדירים 0 עד 7.

מירב כהן: ללכת לישובים שרחוקים מהמרחק הזה - -

נירה שפק: הישובים שהגדרת הם מעבר ל-0 עד 7.

משה גפני: צריך לתקן את זה, אבל אי אפשר לעשות את זה באגב אורחא.

משה גפני: אם אפשר להכניס את הישובים האלה לתוך ההגדרה של יישוב ספר, הם יהיו בפנים, אבל צריך לקיים דיון על הנושא הזה.

משה גפני: אנחנו לא נספיק לעשות את זה עכשיו.

משה גפני: גם לא יהיה לנו שיתוף פעולה.

גלעד קריב: האם את אותם ארבעה ישובים, שזה ברור חייל, דורות ועוד שניים, משרד האוצר מתנגד להכללתם, או שזה רק עניין פרוצדוראלי של התקנות?

משה גפני: מירי, האם אתם מתנגדים לכלול את ארבעת הישובים האלה?

מירי סביון: בתוך ההליך שכרגע אנחנו נמצאים אי אפשר לדון ברשימות הישובים.

מירי סביון: התקנות הן תקנות קבועות.

משה גפני: איפה צריך לדון על זה?

נירה שפק: ברור חיל נמצא בטווח של 7.200 קילומטר.

מירב כהן: בחוק הם מוגדרים כיישוב ספר.

משה גפני: היה דיון בוועדה לגבי הישובים האלה, הם נכללו בתוך ההגדרה שעליה מדובר.

גלעד קריב: לאותם ישובים שאנחנו מדברים עליהם, לאותם ארבעה, יש מעמד מיוחד על פי רשות המסים, הם קו עימות קדמי, נכון?

צביקה כהן: יש חוק הטבות מס.

ישי פרלמן: יש הטבות מס למספר ישובים שמוגדרים לעניין הזה.

משה גפני: אין שמות, יש הגדרות.

משה גפני: אם אתה מכניס את הישובים האלה לתוך ההגדרה הזאת - הם בפנים.

גלעד קריב: התקנות האלו הן תקנות ספציפיות ל"שומר החומות".

גלעד קריב: אני מבין שאם היה מדובר ב-60 ישובים, משרד האוצר לא יכול היה בשבועיים לקבל החלטה, אבל מדובר בארבעה ישובים שנופלים בין הכיסאות וכנראה יש הצדקה להכניס אותם לכאן.

נירה שפק: יש כאן שלוש מועצות אזוריות רלוונטיות.

נירה שפק: יושב כאן גדי ירקוני שאמר שבמועצה אזורית אשכול יש הסכמה.

נירה שפק: מה הבעיה ללכת דקה לדבר עם שלוש המועצות האלו ולהכניס אותן?

גלעד קריב: רק בתקנות האלו.

משה גפני: אני אביא את זה לדיון בימים הקרובים.

משה גפני: אני מבקש לבדוק ולתת תשובה מוסמכת.

משה גפני: אלירן ביחובסקי, נציג ההסתדרות, בבקשה.

אלירן ביחובסקי: לנו, כפורום העצמאיים בהסתדרות, יש אג'נדה אחת מרכזית - להבטיח מקסימום זכויות סוציאליות לעצמאיים במצב הנוכחי של הקורונה ושל "שומר החומות".

אלירן ביחובסקי: יש לי שתי הצעות.

אלירן ביחובסקי: האחת קונקרטית, השנייה מאוד מאוד רחבה.

אלירן ביחובסקי: ההצעה הקונקרטית היא לבטל את קיזוז הפיצויים של הקורונה רק לחודש מאי-יוני לאותם עסקים שיכולים להראות פגיעה בעקבות המבצע, ואז אנחנו מייצרים איזה שהוא מנגנון שבלחיצת כפתור מקל על המון אנשים, אם בתל אביב, אם בראשון לציון ובמקומות אחרים שלא יכלו לפעול בחודש הזה של המבצע.

משה גפני: מה אתה מציע שימשיכו?

אלירן ביחובסקי: הוחלט על קיזוז של 50% במענקים של הקורונה מחודש מרץ.

ינון אזולאי: זה היה במאי-יוני.

אלירן ביחובסקי: אנחנו מציעים שבחודש מאי יבטלו את הקיזוז לאותם עסקים שיכולים להוכיח את הפגיעה הנוספת בעקבות "שומר החומות".

אלירן ביחובסקי: השנה האחרונה הוכיחה פעם נוספת שמדינת ישראל היא מדינה שמתמודדת ביום יום עם אתגרים שלא אחת מקפיאים ופוגעים בפעילות המשק, בפעילות העסקים הקטנים והעצמאיים.

אלירן ביחובסקי: לא יעלה על הדעת שאחרי שנה כזאת לא נוכל לייצר מנגנון, וזאת גם ההצעה של יושב-ראש ההסתדרות ושל פורום העצמאיים, שבלחיצה על כפתור מאפשר מתווה שנותן בדומה ל"צוק איתן".

אלירן ביחובסקי: זה שהממשלה עוד לא התכנסה לתת מנגנון כולל שיכול לאפשר לעסקים לשרוד ולהתקיים גם במצב חירום, זה דבר שלדעתנו צריך לפתור בהקדם.

משה גפני: דודי ברזילי, תעשיין, בבקשה.

דודי ברזילי: אני מציע שההתייחסות תהיה ל-2018 או לממוצע של 2019.

דודי ברזילי: אתמול דיברו על כך שמאי הוא חודש בעייתי אל מול שנה שעברה, אל מול מאי 2019.

דודי ברזילי: במאי 2019, ותבדקו את ההיסטוריה, היה סבב קצר של שלושה ימים שלא עבדנו ולא קיבלנו פיצוי.

דודי ברזילי: אני מבקש שלפחות באזורים האדומים שחטפו ב-2019 הרפרנס יהיה או על 2018 או על ממוצע שנתי של 2019.

דודי ברזילי: זה עושה שכל, זה עושה הרבה מאוד היגיון, כי בתעשייה לא עובדים פר חודש ספציפי, עובדים שנתוני.

דודי ברזילי: חשוב לי שבתקנות יבוא לידי ביטוי הדבר הזה.

דודי ברזילי: אתמול דיבר על זה קרעי באופן מאוד מאוד שטחי.

דודי ברזילי: אני מבקש להתייחס לזה.

משה גפני: למה לא עושים את זה?

מירי סביון: אזור התעשייה אשקלון הוא במסלול אדום.

מירב כהן: מדובר שם בתביעה פרטנית שאתה לא מוגבל בסכום, שאתה יכול לעשות איזה הסדר שאתה רוצה.

מירב כהן: במקרה שלהם זה לא.

מיכל מרים וולדיגר: כמה זמן זה מהרגע שהוא מגיש את התביעה עד שהוא מקבל?

מירב כהן: תלוי במסמכים שהוא מגיש.

מירב כהן: אנחנו מכירים תביעות של מיליונים במסלול אדום שרושמים בארבע שורות.

גלעד קריב: צו של שר האוצר קבע מי מהישובים מצטרפים ל-0 עד 7 לעניין הטבות מס כיוון שהתנאים שלהם דומים לתנאי עוטף עזה.

גלעד קריב: שלושה מתוך התשעה זה מה שהזכרנו - אוהד, תלמי אליהו ושדה ניצן, אבל יש עוד שישה, שזה דורות, ברור חיל, מבקיעים, צוחר, נווה ובני נצרים.

גלעד קריב: אם שר האוצר קבע שהתנאים שלהם דומים לעוטף עזה, תכניסו בתקנות שהישובים שנכללים בצו מ-2018 זכאים לפיצוי.

גלעד קריב: תסבירו לי למה לא, אני לא מצליח להבין.

ינון אזולאי: תכניס את השמות של הישובים.

משה גפני: אי אפשר להכניס שמות של ישובים.

משה גפני: אם אפשר להכניס שמות, תכניסו את זה בתוך ההגדרה.

מירי סביון: חבר הכנסת קריב, הרשימה שהקראת נקבעה לצורך הנושא של הטבות מס לישובים, שזה שונה ממה שיש כרגע.

מירי סביון: לפעמים הקריטריונים שם, ההסדרים והרציונל הם אחרים.

מירי סביון: אם הדיון צריך להתמקד עכשיו בנושא שלשמו התכנסנו, לפתוח עכשיו קריטריונים חדשים - -

גלעד קריב: הדיון שלנו מתמקד בסיוע שהמדינה נותנת לחקלאים שנפגעו כתוצאה מהמבצע.

גלעד קריב: תפסיקו לומר לנו "קריטריונים אחרים וכו'".

גלעד קריב: הצו הזה התפרסם על פי הוראות החוק, והוא כולל ישובים שתנאי החיים בהם וההתמודדות עם המצב הביטחוני דומה לעוטף עזה.

גלעד קריב: תמיד אפשר להפריח סיסמאות לאוויר, להראות מציאות אחרת.

ינון אזולאי: האם במקום הגדרה של ספר אפשר לרשום שמות של ישובים?

מיכל מרים וולדיגר: אני האחרונה שרוצה לפגוע בישובים, אבל מה שקבע השר בצו, שלא קראתי אותו, היה רלוונטי ל-2018.

מיכל מרים וולדיגר: יכול להיות שמה שהיה אז זו סיטואציה אחרת.

גלעד קריב: לא, זה גם עכשיו.

משה גפני: אני לא ממשיך את הדיון בעניין הזה.

משה גפני: אני רוצה שתבדקו מחדש את העניין.

משה גפני: אנחנו לא נכניס שמות של ישובים, כי אנחנו מדברים על הגדרות.

משה גפני: אני מבטיח לכם שאני לא אנוח ואשקוט עד שהעניין הזה יוסדר.

משה גפני: לא חשוב לי מי יהיה שר האוצר, אני אדרוש ממנו שהישובים האלה ייכנסו.

נירה שפק: כשנאמר יישובי ספר בהגדרות, זה לא סתם נאמר.

נירה שפק: אם הייתה מוגדרת הגדרה בתקנות של קו עימות דרומי, זה היה פותר את כל הבעיות.

מירב כהן: זה לא בחוק שלנו.

נירה שפק: ההגדרה של קו עימות דרומי היא הגדרה שמכניסה את כולם.

נירה שפק: אני מבקשת ממך לומר שכשתיגמר העבודה תהיה התחייבות שזה ייכנס רטרואקטיבי.

משה גפני: אני חושב לעבוד על זה.

משה גפני: אני הייתי בדיונים האלה.

מירב כהן: נלחמת כדי להוסיף את הישובים האלה מ-0 עד 7.

ישי פרלמן: (ב)

ישי פרלמן: בהגדרה "ניזוק", בסופה נאמר "ולעניין ההגדרה "שווי של נזק עקיף", למעט מי שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד, ואולם לעניין פסקה (1) בהגדרה האמורה – לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקאות (2) או (3) בהגדרה "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" או שהוא מתגורר באזור שבין 0 ל-7 קילומטרים מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה";

ישי פרלמן: אשר רואים אותו כחוב מס לפי חוק קיזוז מסים, התש"ם-1980";

משנה בא: "(ב) תביעה לפיצויים תוגש למנהל באופן מקווין החל ביום ו' באב התשפ"א (16 ביולי 2021); המנהל רשאי לדחות את מועד התחילה להגשת תביעה כאמור אם מתקיימות סיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה בטופס מקוון החל מאותו מועד; הודעה בדבר מועד התחילה החדש תפורסם מראש ברשומות ובאתר האינטרנט של רשות המסים.

משנה בא: (ב1) ניזוק רשאי להגיש למנהל תביעה לפיצויים תוך 90 ימים מהמועד האמור בתקנת משנה (ב)".

נירה שפק: חודשיים הוא מממן, ועוד חודשיים ייקח לו להגיש את זה.

משה גפני: למה אי אפשר קודם?

מירב כהן: אנחנו תוך כדי מפתחים מסלול שיהיה אינטרנטי.

מירב כהן: אתם צריכים לזכור שבמשך השנה זאת של הקורונה לא הצלחנו לפתח דברים חדשים.

מירב כהן: אנחנו מפתחים עכשיו אפליקציה שזה לא יהיה יותר ידני.

משה גפני: את צודקת, אבל גם הם צודקים.

נתנאל היימן: היה בתקנות הקודמות סעיף של מקדמות שאני לא רואה פה.

שלומית ארליך: הם אמרו שהם יוסיפו.

מירי סביון: נוסיף סעיף של מקדמות.

ישי פרלמן: נוסיף את זה בסעיף הבא.

נתנאל היימן: כתוב פה שיש 90 יום לניזוק, אבל אין פה לוחות זמנים למנהל.

מירב כהן: המנהל זה בחוק.

מירב כהן: התקנות האלו מתלבשות על התקנות העיקריות.

נתנאל היימן: מה לוחות הזמנים?

מירב כהן: יש 45 יום ואת ה-9 חודשים.

ישי פרלמן: בתקנה 8 –

משנה נאמר: "(ב1) לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי תקנת משנה (א) בתוך 45 ימים מיום הגשת התביעה, ישלם לניזוק כאמור מקדמה בשיעור של 50% מסכום הפיצויים המגיע לניזוק להנחת דעתו של המנהל; לעניין התקופה לא יובא בחשבון פרק הזמן שבו הניזוק לא מסר הבהרות וידיעות שממנו דרש למסור לו.

משה גפני: אנחנו הוספנו את זה בקורונה.

ישי פרלמן: הנוסח הוא כמו הקורונה, והמהות היא כמו ב"צוק איתן".

משה גפני: היה לנו ויכוח על זה.

ישי פרלמן: "(ב2) דחה המנהל את התביעה או דחה את אופן החישוב של הפיצוי על ידי הניזוק לפי המסלול שבחר – ינמק המנהל את החלטתו בכתב"; (ב)

ישי פרלמן: במקום תקנת משנה (ד) נאמר: "(ד) לסכום הפיצויים המשולמים לפי תקנת משנה (ג) ייווספו הפרשי הצמדה וריבית החל מיום הגשת התביעה לפיצויים עד יום התשלום";

ישי פרלמן: במקום הכותרת, נאמר "תוספת ראשונה";

הראשונה נאמר: "תוספת שנייה (תקנה 1 – פסקאות (2) ו-(3) להגדרה "שווי של נזק עקיף") מפת האזור המיוחד ורשימת הישובים באזור שבטווח 40 ק"מ מגבול רצועת עזה רשימת הישובים אשר ממוקמים במרחק של עד 7 ק"מ מגבול רצועת עזה: אבשלום, אור הנר, אזור תעשייה דרומי אשקלון, איבים, ארז, בארי, גבים, גברעם דקל, זיקים, זמרת, חוות השקמים, חולית, יבול, יד מרדכי, יכיני, ישע, יתד, כיסופים, כפר מימון, כפר עזה, כרם שלום, כרמייה, מבטחים, מגן, מפלסים, מפעלי מעון, נחל עוז, ניר יצחק, ניר עוז, ניר עם, נירים, נתיב העשרה, סופה, סעד, עין הבשור, עין השלושה, עלומים, עמיעוז, פרי גן, רעים, שדי אברהם, שדרות, שובה, שוקדה, שלומית, תושייה, תלמי יוסף, תעשיות ספירים, תקומה.

נירה שפק: חסר לי פה את אזור תעשייה צפוני חוף אשקלון.

מירב כהן: אני אבדוק את זה.

ישי פרלמן: רשימת הישובים אשר ממוקמים במרחק של מעל 7 ק"מ ועד 20 ק"מ מגבול רצועת עזה: אבן שמואל, אוהד, אורים, אחוזם, איתן, אשכול, אשקלון, באר גנים, גבולות, גבעולים, גיאה, דורות, הודייה, זוהר, זרועה, חוות יזרעם, מבועים, מבקיעים, מלילות, מסלול, מעגלים, משען, נגבה, נהורה, נתיבות, עוזה, עוצם, פדויים, פטיש, פעמי תש"ז, צאלים, צוחר, שדה יואב, שדה ניצן, שדה צבי, שחר, שיבולים, שלווה, שרשרת, תאושור, בית הגדי, בית שקמה, בני נצרים, ברור חיל, ברוש, ברכיה, בת הדר, חוות מיגדה, חלץ, טל אור, יד נתן, יושיביה, כוכב מיכאל, כפר סילבר, נוגה, נווה, ניצנים, ניר ח"ן, ניר ישראל, ניר משה, ניר עקיבא, קלחים, קריית גת, רווחה, רוחמה, רנן, שבי דרום, שדה דוד, תדהר, תלמי אליהו, תלמי ביל"ו, תלמי יפה, תלמים.

גלעד קריב: מסתבר, אדוני היושב-ראש, שבחודש מאי 2019 היה סבב לחימה עם עזה של שלושה ימים.

גלעד קריב: היה צריך לבוא לרשות המיסים ולומר שההשוואה היא across-the-board, לכולם, כי היה סבב לחימה של שלושה ימים שנהרגו בו שישה אזרחים.

ישי פרלמן: סייג לתחולה 2.

ישי פרלמן: (א) תקנות אלה לא יחולו על ניזוק שהוא אחד מאלה:

ישי פרלמן: גוף מתוקצב או תאגיד בריאות כהגדרתם בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב,

ישי פרלמן: חברה ממשלתית כהגדרתה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975;

ישי פרלמן: מוסד ציבורי, כהגדרתו בסעיף 9(2)(ב) לפקודה, למעט אם הוא מוסד

ישי פרלמן: ניזוק שדיווח לרשות המסים בישראל על סגירת עסקו, לפני תחילת תקופת ההכרזה;

ישי פרלמן: יראו ניזוק כמי שעסקו לא היה פעיל אם הוא לא הגיש לרשות המסים בישראל שניים מתוך שלושת הדוחות האחרונים שהיה חייב בהגשתם לפי חוק מס ערך מוסף, בשל התקופה שלפני תחילת תקופת ההכרזה, אלא אם כן הוכיח הניזוק, להנחת דעתו של המנהל, שעסקו היה פעיל;

ישי פרלמן: (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף-2020 בעד התקופה הקבועה בפסקה (7) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף 7 לאותו חוק, וכן ניזוק שהוא או בעל שליטה בו, הגיש תביעה למענק לפי פרק ג3 לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס"ח-2007, בעד תקופת הזכאות הקבועה בפסקה (7) לסעיף 18כד לאותו חוק.

גלעד קריב: אם אתם לא נותנים מסלול של פיצוי על מחזורים, אל תחריגו את הפיצוי על הקורונה.

גלעד קריב: ב-40 עד 80 חייב להיות גם שכר עבודה וגם קורונה, אי אפשר לאשר את זה אחרת.

משה גפני: תורידו מ-40 עד 80.

גלעד קריב: איפה שאין פיצוי על מחזורים חייב להיות פיצוי קורונה במקביל לשכר עבודה.

מירי סביון: אנחנו צריכים לחשוב על זה.

שלומית ארליך: המינוח פה צריך להיות ניזוק שהגיש תביעה, לא זכאי למענק.

שלומית ארליך: אם הוא רק הגיש תביעה ולא נמצא זכאי למענק, אין סיבה - -

ישי פרלמן: צריך לוודא שבתקופה הזאת הוא לא יקבל את המענק.

מירי סביון: ברור שמי שלא יהיה זכאי למענק של הקורונה, גם אם הוא הגיש בקשה ונמצא לא זכאי, יוכל לקבל את הפיצויים האלה.

שלומית ארליך: אפשר להבהיר את זה בנוסח.

מירי סביון: אנחנו חושבים שנכון יותר להשאיר את העניין של מי שלא הגיש בקשה.

שלומית ארליך: כרגע זה מופיע כניזוק שהגיש תביעה.

מירי סביון: עם אמירה שלנו שאם יימצא שהוא לא זכאי הוא יהיה זכאי לפיצויים.

ישי פרלמן: אולי בסוף אפשר להוסיף את המילים "ובלבד שיימצא זכאי".

ישי פרלמן: (ב)פסקה (1) בהגדרה "שווי על נזק עקיף", כנוסחה בתקנה 1(1)(א) לתקנות אלה, לא תחול על ניזוק שלא הגיש לפקיד השומה דין וחשבון בטופס 102 בשל חודשים מאי או יוני 2021, הכל לפי תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ"ג-1993; (ג)

ישי פרלמן: פסקה (2) בהגדרה "שווי של נזק עקיף", כנוסחה בתקנה 1(1)(א) לתקנות אלה, לא תחול על ניזוק שמתקיים בו אחד מאלה:

ישי פרלמן: הוא קופת גמל כהגדרתה בפקודה;

ישי פרלמן: הוא חבר בורסה כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968;

ישי פרלמן: כוח אדם, התשנ"ו-1996;

ישי פרלמן: 33 לחוק מס ערך מוסף;

ישי פרלמן: ניזוק שעיסוקו במכירת זכות במקרקעין המהווה מלאי עסקי בידו

ישי פרלמן: הניזוק לא שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני;, לעניין זה, "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" – כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה "שווי של נזק עקיף", כנוסחה בתקנה 1(1)(א) לתקנות אלה; ו"שכר העבודה היומי" – כהגדרתו בפסקה (4) להגדרת "שווי של נזק עקיף" בתקנות העיקריות.

ישי פרלמן: שמירת דינים 3.

ישי פרלמן: (א) אין באמור בתקנות אלה כדי לפגוע בזכאותו של ניזוק ביישוב או באזור שהוכרז יישוב ספר ערב תחילתן של תקנות אלה, והוא רשאי לבחור בין פיצוי לפי תקנות אלה לבין פיצוי לפי התקנות העיקריות כנוסחן ערב התקנת תקנות אלה.

ישי פרלמן: (ב)לגבי נזק שאירע באזור שטווח של עד שבעה קילומטרים מגבול רצועת עזה ובאזור התעשייה הדרומי של העיר אשקלון, יהיה רשאי ניזוק באזור כאמור לבחור בין פיצוי לפי תקנות אלה לבין פיצוי לפי התקנות העיקריות כנוסחן ערב התקנת תקנות אלה.

נירה שפק: גם פה אני מבקשת שייכנס אזור התעשייה של חוף אשקלון.

משה גפני: תבדקו את זה.

מירב כהן: אזור התעשייה הדרומי של אשקלון קיים כבר 20 שנה.

נירה שפק: לגבי אזור התעשייה הדרומי אתה צודק.

נירה שפק: ב"צוק איתן" לא היה אזור תעשייה לחוף אשקלון.

מירב כהן: את אזור התעשייה הדרומי, בגלל שהוא שבעה קילומטר מרצועת עזה, הכנסנו.

מירב כהן: אם אזור התעשייה שאת מדברת עליו הוא בטווח השבעה קילומטר, הוא יהיה בפנים.

משה גפני: אני מבקש לבדוק ספציפית את העניין של חוף אשקלון.

משה גפני: מי שמכיר את האזור יודע שחוף אשקלון הוא יותר קרוב לגבול מאשר אשקלון.

משה גפני: לפי דעתי הוא בפנים.

נירה שפק: תכתוב את זה.

מירב כהן: אזור התעשייה הדרומי של אשקלון נמצא בטווח של 6.8 קילומטר מרצועת עזה.

מירב כהן: רצועת עזה היא ארוכה.

מירב כהן: אני לא בטוח שאזור התעשייה שאת מדברת עליו הוא לא מעבר לשבעה קילומטר.

מירב כהן: אם הוא יהיה בתוך השבעה קילומטר, הוא ייכנס פנימה.

נירה שפק: הוא נושק על אותו כביש.

נירה שפק: אם בדקת את אזור התעשייה הדרומי, תבדוק גם את זה.

משה גפני: תבדקו ותחזרו עם תשובה.

ישי פרלמן: (ג)

ישי פרלמן: לעניין נזק עקיף באזור המיוחד שאירע בתקופת ההכרזה, בחר ניזוק בפיצוי לפי התקנות העיקריות, יחולו עליו התקנות העיקריות כנוסחן ערב התקנת תקנות אלה, בשינויים אלה:

ישי פרלמן: עקיף" –

ישי פרלמן: בפסקת משנה (ג), המילים "ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת ייצור של למעלה מ-24 שעות" – נמחקו;

ישי פרלמן: של למעלה מ-24 שעות – נמחקו;

ישי פרלמן: של למעלה משבוע" – נמחקו.

ינון אזולאי: לאדם שיש לו מול רשות המסים איזה שהוא חוב, אתם לא מקזזים, נכון?

שלומית ארליך: כן מקזזים.

ינון אזולאי: אם בקורונה לא קיזזו, אין שום סיבה שפה תקזזו.

ינון אזולאי: תורידו את הסעיף הזה.

ינון אזולאי: לא יהיה קיזוז לאדם שהוציא כסף עבור העובדים שלו.

ינון אזולאי: על צד ג' שבא ועושה אני לא מתווכח.

מירב כהן: זה כאילו הוא עבד רגיל באותו חודש.

מירב כהן: אם עכשיו יש לו חובות למס הכנסה, הוא לא צריך לשלם אותם?

ינון אזולאי: אנחנו נמצאים במקום שאין לו כלום.

מירי סביון: מבחינת הוראות החוק הסמכות קיימת, אבל מבחינת ההתנהלות בפועל אנחנו קובעים כללים מסודרים כדי שאנשים שנמצאים במצב קשה יקבלו את הפיצוי שכרגע הם צריכים כדי להמשיך להתקיים.

מירי סביון: בהוראות ביצוע פנימיות אנחנו מפעילים שיקול דעת מאוד מאוד ברור כדי שלאנשים שהכסף הזה הוא הכרחי הכסף יגיע.

מירי סביון: אנחנו גובים מאנשים שאנחנו חושבים שצריכים ויכולים לשלם.

מירי סביון: אנחנו מבקשים שהסעיף יישאר כפי שהוא ושתסמכו עלינו שנדע לתת הנחיות מתאימות.

נירה שפק: למה לא הפוך?

ינון אזולאי: מירי, היה את זה בקורונה.

ינון אזולאי: מדובר פה סך הכל על חודש.

ינון אזולאי: אם בקורונה הסכמתם על כל התקופה, אין שום סיבה שעל החודש הזה לא תסכימו, על ה-11 יום האלה.

מירי סביון: הבקשה שלנו היא, וזה על סמך הניסיון באירועים קודמים, שהנושא הזה יישאר לשיקול הדעת שלנו.

משה גפני: תיכף נראה אם אפשר לסמוך עליכם.

משה גפני: אני מבקש לדעת לגבי הערים המעורבות.

אופיר כץ: מה מודל הפיצוי שלהן?

מירי סביון: אני חושבת שקיבלתם תשובה משפטית בעניין הזה, שכרגע הסמכות - -

משה גפני: את רוצה שאני אצביע ואראה לך שאני גובר על נושא משפטי?

משה גפני: מה אתם מציעים?

משה גפני: לאדם שהעסק שלו נסגר בעיר מעורבת בגלל הסיבה הזאת, או שהוא נפגע כתוצאה מהלחימה הזאת, מה אנחנו מציעים כפיצוי?

משה גפני: אנחנו מדינה מודרנית, אנחנו לא מדינת עולם שלישי.

משה גפני: כל הזמן תסתתרו מאחורי המשפטנים?

משה גפני: מה אתם מציעים?

משה גפני: היות ויש את הנושא של הקורונה, את ההוצאות הקבועות, אני מציע שבמקום 50% הוא יקבל 100%.

מירי סביון: אנחנו מבקשים לבדוק.

משה גפני: אנחנו יוצאים להפסקה.

משה גפני: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: אנחנו בדיונים עם רשות המסים לגבי הנושא של הישובים המעורבים.

משה גפני: הם מציעים לקבל את הפחת המואץ.

משה גפני: צריך תקנות לעניין הזה.

משה גפני: לא משנה באיזה ישוב מדובר, זה יכול להיות בבת ים, זה יכול להיות בעכו, זה יכול להיות בלוד, זה יכול להיות יהודי, זה יכול להיות שאינו יהודי.

משה גפני: אני רוצה לאשר את הנושא של הפחת המואץ.

משה גפני: האם אתם מביאים היום את התקנות של הפחת המואץ?

מירי סביון: היום נביא.

משה גפני: תביאו כמה שיותר מהר.

נירה שפק: אנחנו מבקשים שזה יהיה גם על חוף אשקלון.

ינון אזולאי: אלו תקנות נפרדות.

משה גפני: הפחת המואץ זה משהו אחר.

משה גפני: אני רוצה תשובות לגבי הנושא הזה של הקיזוזים של הקורונה ולגבי הנושא של חוף אשקלון.

מירב כהן: במדידה שמדדנו עכשיו זה שמונה קילומטר מהרצועה.

משה גפני: איך זה יכול להיות?

מירב כהן: אי אפשר להסתכל על זה ביחס לאזור התעשייה הדרומי של אשקלון, כי זה תלוי איך רצועת עזה בנויה באורך שלה, זה תלוי מאיפה אתה מודד.

נירה שפק: אם אתה אומר ש-0 עד 7 כולל את הכל, לא צריך לפרט, צריך לכלול את זה.

משה גפני: אני מבקש בדיקה יותר יסודית לגבי העניין הזה.

משה גפני: אני רוצה שזה יהיה בפנים.

מירב כהן: אזור התעשייה הדרומי של אשקלון, הכניסה שלו, שני הרחובות הראשונים הם 6.8.

נירה שפק: יש עוד 40 רחובות שהם לא 6.8.

נירה שפק: אם החלטת לכלול את הכל, תוסיף עוד שני רחובות.

משה גפני: אמיר, תבדוק את זה יותר יסודי.

משה גפני: תבוא מחר עם תשובה מוסמכת, כדי שנחליט מה אנחנו עושים עם זה.

משה גפני: מירי, את יכולה להגיד לגבי המשפחתונים?

מירי סביון: מי שיש לו הכנסה מעסק או משלח יד, לא משנה אם הוא שכיר או עצמאי, ממוסד חינוכי שנסגר בהוראת פיקוד העורף, יקבל פיצוי במסלול של השכר בדיוק כמו שמקבלים שכירים.

ינון אזולאי: של 430 כפול 11?

מירי סביון: כן, וזה בהנחה שהוא ויתר להורים על שכר הלימוד של הימים האלה.

משה גפני: זה הפתרון שהיה בקורונה.

ינון אזולאי: האם בעל המשפחתון ייחשב כעובד?

מירי סביון: מי שיש לו הכנסה ממשלח יד או מעסק כזה.

משה גפני: אני רוצה את כל התשובות למחר.

משה גפני: לגבי הנושא של האולמות אני מבקש שתחשבו עוד פעם.

גלעד קריב: אתם לא יוצרים פתרון כשאתם יוצרים בסיס השוואה לחודש שבו חמישה ימי עבודה באזורים הרלוונטיים לא נכללים.

משה גפני: אני מבקש להביא כמה שיותר מהר את העניין הזה.

גלעד קריב: עולה מהשיחה הזאת שהאתגר הכי גדול במדינת ההייטק זה הדיגיטציה של מערכות המס, ושהמדיניות של פיצוי לאזרחים על המלחמה תיגזר מיחידת ה-IT של רשות המסים.

משה גפני: את הנושא של ה-40 עד 80 אני מבקש לבדוק עוד הפעם.

משה גפני: אני מבקש להביא את הכל למחר.

משה גפני: מחר אני רוצה להצביע או לא להצביע.

נירה שפק: מה לגבי הנושא הזה שלא מקזזים להם חובות?

משה גפני: אנחנו מורידים את זה.

מירי סביון: אנחנו מתנגדים להוריד את זה.

משה גפני: הורדתם את זה בקורונה?

ישי פרלמן: הורדנו את זה מהסוציאלי.

ינון אזולאי: מה זה משנה אם הורדת את זה מהסוציאלי, העיקר שהורדת את זה.

משה גפני: את מה שעשיתם בקורונה תעשו כאן.

מירב כהן: במחזור עד 300,000 בקורונה לא גבינו.

משה גפני: מה שהיה בקורונה אני רוצה שיהיה כאן.

מירי סביון: אנחנו חושבים שלא נכון להוריד את הסעיף הזה.

משה גפני: אני חולק עליכם.

משה גפני: אתם מתנהגים לא בסדר.

משה גפני: אני רוצה ללכת לקראתכם, אבל אתם לא עושים אפילו צעד אחד קדימה.

גלעד קריב: האם מסלול קורונה או מסלול פיצוי "שומר חומות" רלוונטי לירידה מתחת ל-40%?

גלעד קריב: אתם לא עושים הבחנה בין ירידה של 25% לירידה של 40%?

מירי סביון: צריך לבחור בין מענקי קורונה לבין הפיצויים האלה.

גלעד קריב: גם למי שירד ב-40%?

מירי סביון: בוודאי.

משה גפני: אני מבקש לבוא עם הפתרונות.

משה גפני: נחליט מחר בבוקר אם אנחנו מצביעים או לא מצביעים.

משה גפני: תודה רבה.