הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית, כנסת 24, פרוטוקול מספר 1, 2021-05-24 10:30

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם, היום יום שני, י"ג בסיון התשפ"א - 24 במאי 2021.

מנסור עבאס: זאת ישיבת הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית במתכונתה החדשה.

מנסור עבאס: זאת אמנם הישיבה השנייה, אבל אנחנו רק היום מתחילים לגבש את סדר היום ואת הנושאים שנטפל בהם.

מנסור עבאס: ביום רגיל הייתי מתחיל להציג ישירות את הבעיות הכרוניות של החברה הערבית, כשבראשן מיגור הפשיעה והאלימות, הסדרת היישובים הלא מוכרים בנגב, פתרון מצוקת הדיור, הקרקעות, התכנון החסר, המצוקה הכלכלית בחברה הערבית בעקבות הקורונה, הייצוג ההולם הלקוי בשירות המדינה ובחברות הממשלתיות והציבוריות, מצב מערכת החינוך, הרווחה, ועוד כהנה וכהנה סוגיות, אך לאור ההתפתחויות בשבועיים האחרונים אנחנו מוצאים את עצמנו מתמודדים כל יום עם ההשלכות השונות של האירועים האחרונים, במיוחד עם מספר עצום של עצורים, עם מספר עצום של כתבי אישום נגד צעירים, סטודנטים בעיקר, עם פגיעה בביטחון האישי של אזרחים ערבים ויהודים שרוצים לחזור למקום עבודתם, לספסלי הלימודים, שרוצים לנסוע לישובים ולמוסדות כדי לקבל שירותים ממשלתיים.

מנסור עבאס: היינו עדים לפיטורי עובדים ממקום עבודתם, להפסקת התקשרויות לביצוע עבודות, לגל של הסתה, הפחדה וגזענות נגד החברה הערבית.

מנסור עבאס: אני רוצה לצטט מדברי השר יעלון, שהיו מאוד מאוד מאכזבים: "אם המדינה לא הייתה חזקה, האזרחים הערבים היו טובחים באזרחים היהודים".

מנסור עבאס: אירועי השבועיים האחרונים השאירו את החברה הערבית פצועה בשטח.

מנסור עבאס: התנהלות הרשויות בימי חודש הרמדאן הביאה לתסיסה בתוך החברה הערבית, אם על ידי סגירת רחבת שער שכם בפני תושבי ירושלים ברמדאן, אם על ידי שימוש בכוח מופרז ולא מידתי בתוך מסגד אל-אקצא בימי רמדאן ופציעת מאות רבות של מתפללים, אם על ידי חסימת הדרך במשך שעות בפני אלפי מתפללים מוסלמים אזרחי המדינה, אם על ידי הכוונה לפנות עשרות משפחות בשכונת שייח ג'ראח בירושלים, אם על ידי ההתגרות וההסתה של גורמים קיצוניים שהלהיטו את הרוחות בירושלים ובישובים המעורבים.

מנסור עבאס: כפי שהמפכ"ל אמר, חבר כנסת אחד הצליח להסלים את הרוחות ולהוביל קבוצות מתנחלים לתקיפות במספר ישובים מעורבים.

מנסור עבאס: עשרות אלפי צעירים וצעירות ומאות אלפי אזרחים ערבים מחו מחאה לגיטימית וחוקית בעשרות ישובים.

מנסור עבאס: זה נכון שבכל מחאה לגיטימית יש תופעות לוואי של הפרות סדר וחציית גבולות החוק, אבל זה לא מצדיק מעגל מתרחב של מעצרים של אלפי צעירים ערבים, במיוחד סטודנטים באוניברסיטאות ועובדים שמפרנסים משפחות שלמות.

מנסור עבאס: פניתי כמה פעמים בימים האחרונים כדי להפסיק את גל המעצרים ולטפל בנושא העצורים בגישה חכמה, מכילה ומשקמת, לא בגישה שמתריסה ומסלימה את המצב.

מנסור עבאס: הוועדה הזאת, כפי שגם ניהלתי את הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות, תנהל דיונים ענייניים.

מנסור עבאס: אנחנו נעלה את הסוגיות השונות שנוגעות לחברה הערבית, אבל גם לא נחסוך בטיפול בסוגיות כלליות כי אנחנו חלק מהחברה הישראלית.

מנסור עבאס: אני מבקש מחברי הכנסת לאמץ את הגישה של טיפול בנושאים בצורה עניינית, עם כמה שפחות פוליטיזציה, כדי לתת פתרונות.

מנסור עבאס: אולי נצטרך עוד ישיבה כדוגמת הישיבה הזאת, על מנת שנוכל לגבש תכנית עבודה מסודרת לוועדה עצמה ולהתמודד עם האירועים היום-יומיים המתרחשים.

מנסור עבאס: החברה הערבית והחברה הישראלית בכללותה זקוקות לעבודה של הוועדה הזאת, במיוחד ברגעים האלה שיש משבר ביחסים בין אזרחים ערבים ליהודים.

מנסור עבאס: תפקידנו לא לעלות על הגל הזה, תפקידנו לתת פתרונות, ליזום ולקדם שיח שיש בו סובלנות, שיש בו הבנה הדדית, שיש בו שותפות ושיתוף פעולה.

מנסור עבאס: אני שמח לבשר לחברים שיש מספר גדול של משתתפים שמעוניינים להיות חלק מעבודת הוועדה, ולכן אני אדאג להקים פורום מיוחד של מומחים שיעבוד יחד עם הוועדה, יחד עם יו"ר הוועדה, כדי לתרום לעבודת הוועדה הזאת.

מנסור עבאס: חברה אזרחית, עמותות, אקדמאים, אנשי ציבור שרוצים לתרום - אנחנו בשמחה נקבל.

מנסור עבאס: אנחנו נתחיל עם חברי הכנסת, אחר כך ניתן למשתתפים לשאת ולהציג דברים, ואז נגבש יחד תכנית עבודה מסודרת לוועדה החשובה הזאת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת סגלוביץ', בבקשה.

יואב סגלוביץ': בשבועות האחרונים עברנו פה התפרעות חסרת שליטה וחסרת הצדקה.

יואב סגלוביץ': יש תכנית סדורה מה צריך לעשות, רק לא עושים אותה הרבה מאוד זמן.

יואב סגלוביץ': חלק מהתופעות שראינו כאן

יואב סגלוביץ': בשבועיים האחרונים מצד הפורעים בחברה הערבית הן תולדה של אי טיפול, תולדה של אי אמירה אמיתית בפרצוף של האנשים לגבי מה הם באמת, ואת זה צריך לעשות.

יואב סגלוביץ': היו פה התפרעויות שאני לא זוכר שהיו כאן, ואני משנת 2000 הייתי בשירות, אני יודע מה זה עשרות אלפי מפגינים.

יואב סגלוביץ': פה לא היו עשרות אלפים, פה היו אלפי עבריינים שלא קיבלו את המכה הציבורית הקשה שהם היו צריכים לקבל גם מהיושבים בחדר הזה.

יואב סגלוביץ': אני קורא לכולם להתאחד מול העניין הזה שאנחנו מדינת חוק.

יואב סגלוביץ': במדינת חוק כל בן אדם שמרים יד צריך להיעצר.

יואב סגלוביץ': אין לי טיפה רחמים כלפי כל אחד שהרים יד, גם אם זה אלפים, גם אם זה 1,500, גם אם זה 2,000.

יואב סגלוביץ': בהנחה שהם ביצעו עבירות הם צריכים לשלם את המחיר החוקי הכבד.

יואב סגלוביץ': זאת אמירה שהוועדה הזאת צריכה לומר - חוסר סובלנות, חוסר סלחנות כלפי אותם אנשים.

מנסור עבאס: חברת הכנסת ג'ידא רינאוי זועבי, בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חברים וחברות, שבר גדול התרחש בחודש האחרון, שבר שהוא לא רק בין האזרחים הערבים ליהודים, אלא בעיקר בין האזרחים הערבים למדינה, למוסדות המדינה ולמשטרה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הגענו שוב לאותה פינה בסיסית שבה לערבי או לערבייה אין אמון בסיסי במשטרה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אין לו אמון בזה שהמשטרה אמורה לספק לו או לה את השירות האזרחי הבסיסי של ביטחון אישי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לספר לכם על שני ילדים, ילד אחד זה הבן שלי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בני פארס בן 18 יצא בתחילת האירועים של שייח ג'ראח עם חברים שלו להפגין הפגנה בלתי אלימה, הפגנה שהיא חובתו המוסרית והאזרחית נגד מה שקורה בשייח ג'ראח ומה שקורה באל-אקצא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא ידעתי עד שעה 04:00 לפנות בוקר איפה הוא, וגם אף אחד מהחברים שלו לא ענה לטלפונים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מסתבר שהוא היה בהפגנה באמצע נצרת, הפגנה בלתי אלימה שבה המשטרה נכנסה עם מסתערבים שהתנהלו באלימות בלתי מידתית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היו באותו לילה המון מעצרים, הייתה המון אלימות מצד המשטרה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ילד נוסף זה מוחמד כיוואן בן 17 מאום אל-פחם ששוטר ימ"מ בכניסה לאום אל-פחם ירה בו קליע בראש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הילד בילה שבוע שלם ברמב"ם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשבאתי לבקר אותו ברמב"ם, ראיתי אבא לא שבור, אבא עם המון תקווה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לאחר כמה זמן התבשרנו, לצערי, על זה שמוחמד נפטר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היום התבשרנו על כך שהמשפחה החליטה לתרום את איבריו של מוחמד כיוואן ליהודים ולערבים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הם תרמו את איבריו לחמישה יהודים וערבי אחד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חוזרת למהומות אוקטובר, לאירועי אוקטובר 2000, שאחריהם ועדת אור, ועדת חקירה ממלכתית החליטה שיש לעשות רפורמה אמיתית, חריש עמוק לגבי היחס של המשטרה כלפי האזרחים הערבים, כלפי החברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: 20 שנה אחרי, ויושבים פה ארגונים שעקבו אחרי היישום של ועדת אור, אפשר להגיד שכלום לא נעשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לדבר על משפחות הפשע שמשתוללות ברחוב הערבי וטובחות בנו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כבר שבע שנים אנחנו אומרים שהמשטרה צריכה להתייחס לזה ביד של ברזל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כל עוד אין ביטחון אישי לא יהיה פיתוח כלכלי, לא תהיה עבודה בתוך החברה הערבית והחברה הישראלית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה הדבר הראשון שצריך לעשות.

מנסור עבאס: לא רק איבריו של מוחמד כיוואן, הבחור הצעיר שנהרג באום אל פחם, נתרמו, גם איבריו של יהושע נתרמו.

מנסור עבאס: אני חושב שהכליה שלו מושתלת באזרחית ערבייה.

מנסור עבאס: אנחנו נמצאים במצב שבו מצד אחד יש אירועים קשים, מצד שני יש תקווה ודוגמה לחיים משותפים.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אבתיסאם מראענה, בבקשה.

אבתיסאם מראענה: היו"ר מנסור עבאס, אני קודם כל מאוד שמחה שהוועדה מתקיימת, אני חושבת שהגיע הזמן שיהיה פורום חשוב שאפשר יהיה להעלות בו נושאים חשובים, שאפשר יהיה להעלות בו עניינים שנוגעים לחברה הערבית שאותם החברה היהודית לא מכירה.

אבתיסאם מראענה: החברה היהודית מכירה אותנו רק כשיש מהומות של בן גביר וחבריו, כשיש הסתה ושנאה.

אבתיסאם מראענה: החברה הערבית-פלסטינית בישראל כל הזמן צריכה להוכיח את הנאמנות שלה.

אבתיסאם מראענה: החברה הערבית נאמנה, האזרחים והאזרחיות הערבים הם שוות ושווים, הם נושאים ונושאות בנטל של כל אזרחית ואזרח במדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לחלק את הדיון הזה לשני חלקים.

אבתיסאם מראענה: חלק אחד נוגע לחברה הערבית שבתוכה יש מלחמה מדממת, וזה לא רק בגלל הפשע, בגלל משפחות הפשע, בגלל הרציחות והיתומים והיתומות שנשארות ונשארים מאחורה ואף אחד לא מטפל בהם, אלא גם בגלל החינוך שקורס, גם בגלל אתגרים שהחברה הערבית מתמודדת איתם והחברה היהודית לא מתמודדת איתם.

אבתיסאם מראענה: החלק השני של הדיון נוגע למלחמה בחוץ.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שתפקידה של הוועדה להיות אמיצה.

אבתיסאם מראענה: אני קוראת לך יושב-ראש הוועדה, ד"ר מנסור עבאס, שנהיה אמיצות ואמיצים קודם כל בכל מה שקשור לשיח בינינו.

אבתיסאם מראענה: יושבות ויושבים פה נשים וגברים.

אבתיסאם מראענה: אי אפשר להדיר את הנשים מהשיח שלנו.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שהשיח יהיה שיח דו-לשוני, שיח של נשים וגברים.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזאת לא צריכה להיות בחירה, זאת צריכה להיות מחויבות קריטית שלנו לקחת את הנשים ואת הגברים יחד על מנת להתדיין ולקבל החלטות.

אבתיסאם מראענה: ברגע שאנחנו לוקחים בחשבון את הנשים בשיח שלנו אנחנו נותנים תקווה לצעירות שמחכות כל כך שייקחו אותן בחשבון.

אבתיסאם מראענה: הנושא של שילוב נשים בעמדות כוח בכל מה שאנחנו עושים ועושות הוא קריטי.

אבתיסאם מראענה: אנחנו יכולות להילחם בגזענות במדינת ישראל דרך זה שאנחנו בתוך ועדה שהולכת ליישם שיח כל כך שוויוני, ערכי, מוסרי, שאנחנו בתוך החברה אומרות שאנחנו לא מדירות אף קבוצה, שאנחנו לא גזעניות, שאנחנו לא שמות אף קבוצה בחוץ רק כי הן מאמינות אחרת, חושבות אחרת או יש להן נטייה מינית אחרת.

אבתיסאם מראענה: התפקיד שלנו הוא לאחד את החברה הערבית סביב נושאים אקוטיים, ערכיים, תרבותיים, חינוכיים, לאומיים, שפתיים, על מנת לחזק את החוסן של החברה הערבית.

אבתיסאם מראענה: כשיש לנו חוסן אמיתי, שוויוני של חירות, של חילוניות לצד דתיות ודתיים, אני חושבת שאנחנו נהיה הרבה יותר חזקות וחזקים לעמוד מול החברה.

מנסור עבאס: חבר הכנסת מאזן גנאים, בבקשה.

מאזן גנאים: אדוני היושב-ראש, זאת ללא ספק אחת הישיבות החשובות לחברה הערבית.

מאזן גנאים: משטרת ישראל אומרת שהיום יש בידי החברה הערבית קרוב לחצי מיליון כלי נשק בלתי חוקיים.

מאזן גנאים: אם המשטרה יודעת את המספר, היא בוודאי גם יודעת איפה הנשק הזה נמצא.

מאזן גנאים: אני מצפה ומקווה ומאמין שמשטרת ישראל תוציא את כלי הנשק האלה מחוץ ליישובים הערביים.

מאזן גנאים: ועדת אור רמזה בשנת 2000 שהשוטר הישראלי מתייחס לתושב הערבי כאויב, לא כאזרח, ושהגיע הזמן לשנות את זה.

מאזן גנאים: מי שצריך לבנות את האמון בין משטרת ישראל לאזרחים הערבים במדינת ישראל זאת המשטרה, אבל היא לא עושה את זה.

מאזן גנאים: אני רוצה להזכיר לכולם שבשנה שעברה נרצחו 113 גברים ונשים מהחברה הערבית, בשנה הזאת נרצחו 40 אנשים.

מאזן גנאים: במדינה מתוקנת שר היה מתפטר והולך הביתה בגלל זה.

מאזן גנאים: אם בצרפת או בגרמניה היו נרצחים 113 אזרחים, שר אחד היה לוקח אחריות והיה אומר שהוא מתפטר.

מאזן גנאים: כשאנחנו מדברים היום על כך ש-53.3% מהחברה הערבית הם מתחת לקו העוני, כששני שליש מהם הם ילדים, מי אחראי לזה?

מאזן גנאים: כשאנחנו מדברים על כך שרוב הרשויות הערביות נמצאות באשכולות 1 עד 3, מי אחראי?

מאזן גנאים: כשהייתי יו"ר קבוצת איחוד בני סכנין לפני 20 שנה, כתבתי בעמוד הראשון ב"ידיעות" לא לתת לצעיר הערבי לשבור ימינה.

מאזן גנאים: למה?

מאזן גנאים: כי כשאותו צעיר ערבי יוצא מהישוב 20 מטר ורואה ישוב או עיר יהודית, הוא בא ושואל אותנו למה אין לו.

מאזן גנאים: אנשים נתנו בנו אמון כי האמינו שאנחנו יכולים לחולל את השינוי הזה.

מאזן גנאים: בשנת 2021 אין את השינוי הזה, אנחנו לא יכולים להסתכל בעיניים של אותו צעיר ולהגיד לו למה לו אין את מה שיש לאותה צעירה ולאותו צעיר אצל בני דודנו היהודים.

מאזן גנאים: יש חוסר אמון.

מאזן גנאים: אם אנחנו מדברים על השכלה, על תעסוקה, על עוני, על אבטלה, על סחר באמל"ח, על מיגור תופעת האלימות בחברה הערבית, יש לנו בעיה, חברים, ואם לא נתעורר, כולנו, יהודים וערבים, נשלם את המחיר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: אדוני היושב-ראש, ראשית אני רוצה לברך אותך על הקמת הוועדה, זה פורום מאוד מאוד חשוב.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להצטרף למה שחבר הכנסת סגלוביץ' אמר - אמירה של אפס סובלנות לאלימות חייבת לצאת מכאן באופן חד משמעי.

ולדימיר בליאק: אני סבור שיש לנו עבודה רבה בתחום האזרחי, בתחום מיגור הפשיעה, בתחום הבנייה, בתחום קידום העסקים הקטנים, שזה התחום שקרוב לליבי.

ולדימיר בליאק: אני אשמח שנקים פה צוות או ועדת משנה שיטפלו באופן ממוקד בקידום העסקים הקטנים ובתחום הכלכלי בחברה הערבית.

ולדימיר בליאק: באתי לכאן עם הרבה רצון להכיר, ללמוד.

ולדימיר בליאק: בכל נושא שיקדם, שיטפח את החברה הערבית, אתה תמצא בי ובנו כ"יש עתיד" שותפים חשובים ונאמנים.

מנסור עבאס: חבר הכנסת שיקלי, בבקשה.

עמיחי שיקלי: אדוני היושב-ראש, זאת זכות מאוד גדולה עבורי להיות חבר בוועדה הזאת.

עמיחי שיקלי: למרות שיש לי מחלוקות איתך בהרבה נושאים, אני לא יכול להתעלם מהכוונה הטובה שלך, מהביקור בלוד, מהמסרים החשובים שהעברת באופן אישי בחודש האחרון.

עמיחי שיקלי: לא משנה מה המחיר שתשלם, הקול שאתה מוביל, והקול שמובילים מנהיגים אחרים בגזרה האזרחית הערבית, הוא הקול שישרטט את עתיד היחסים בין יהודים לערבים - קול של כבוד הדדי.

עמיחי שיקלי: אף אחד לא ביקש שהערבי יהיה ציוני, זאת לא דרישה, אבל כבוד הדדי, מתינות, פרגמטיות, אני חושב שזה הכיוון הנכון, וזה גם מה שאני חווה ממך באופן כללי.

עמיחי שיקלי: באותה נשימה אני אגיד, וזה בהתחשב באירועים האחרונים, שבהנהגה הערבית יש גם כאלה שממלאים תפקיד שהוא בעיני תפקיד הרסני.

עמיחי שיקלי: הם מובילים קו לאומני, פלסטיני, קו מאוד רדיקלי, אם זה סאמי אבו שחאדה ואיימן עודה.

עמיחי שיקלי: אני חושב שחבר בכנסת ישראל שקורא לצעירים פלסטינים להניף דגלי אויב על חומות ירושלים זאת לא קריאה שאפשר להשלים איתה.

עמיחי שיקלי: אנחנו רואים מה קורה ברחובות, אנחנו שומעים.

עמיחי שיקלי: אנחנו כולנו יודעים מה המשמעות של הצעקות "ח'ייבר ח'ייבר יא יהוד" ברחובות לוד, כי למדנו היסטוריה, למדנו אסלאם.

עמיחי שיקלי: הקריאות האלו הן לא קריאות שאפשר להתעלם מהן.

עמיחי שיקלי: האירועים הקשים, אם זה השריפה של 10 בתי כנסת, אם זה לינצ'ים בעכו, בלוד, ביפו, הם אירועים מאוד-מאוד חמורים.

עמיחי שיקלי: צריך להבין שאי אפשר יהיה לשלב את החברה הערבית כאשר חלקים משמעותיים בציבור הזה מזדהים באופן מלא עם האויב.

עמיחי שיקלי: אני חושב שהוועדה הזאת צריכה להתייחס לנושאים האלה, נושאים קשים מאוד ובעייתיים, אבל גם צריכה להתייחס לנושא של אכיפת החוק.

עמיחי שיקלי: דובר פה על הנשק הבלתי חוקי.

עמיחי שיקלי: החוק חייב להיאכף בצורה שוויונית במגזר הערבי ובמגזר היהודי.

עמיחי שיקלי: אנחנו יודעים מה קורה בנושא של הנשק, אנחנו יודעים מה קורה בנגב.

עמיחי שיקלי: אני חושב שמי שירוויח מזה הם בראש וראשונה הצעירים של החברה הערבית, כי ייפתח בפניהם אופק להיות חלק אינטגרלי, חלק משגשג בחברה הזאת.

עמיחי שיקלי: אני מאוד מקווה שנצליח לעשות את זה יחד.

עמיחי שיקלי: תודה רבה על הזכות להיות חלק בוועדה הזאת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת מעוז, בבקשה.

אבי מעוז: גם לי זאת זכות להיות חבר בוועדה הזאת.

אבי מעוז: אני מברך אותך, אדוני היושב-ראש, על הוועדה ועל הכוונות הטובות.

אבי מעוז: אני חושב שאנחנו לא יכולים להתעלם ממה שקרה בשבועיים האחרונים.

אבי מעוז: אין לי מילה אחרת להגדיר את זה אלא התקוממות, וההתקוממות מכוונת נגד היותה של מדינת ישראל מדינת הלאום של העם היהודי.

אבי מעוז: חשוב שיצאו מפה גינויים חריפים, חשוב שתצא אמירה מאוד ברורה שמדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי.

אבי מעוז: מדינת הלאום של העם היהודי צריכה לתת לחברה הערבית את כל הכלים כדי לחיות פה חיים אזרחיים טובים ונוחים.

אבי מעוז: אדוני היושב-ראש, הוזמנו פה לוועדה הרבה מאוד ארגונים.

אבי מעוז: גם ציינת, אדוני, שאנחנו רוצים לשתף אותם בוועדה.

אבי מעוז: זה אמנם עושה רושם גדול כמות הארגונים, אבל רובם ככולם הם ארגונים שבאים מאותו מקור, מקבלים את המימון שלהם מאותו מקור.

אבי מעוז: "יוזמות אברהם", "אג'יק" – מכון הנגב, "צופן", "קו משווה", "עדאלה", המרכז הערבי לתכנון אלטרנטיבי, "סיכוי", "איתך-מעכי", "אעלאם" – המרכז הערבי לחרות המדיה פיתוח ומחקר, האגודה לזכויות האזרח, ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, מרכז אדווה, נשים נגד אלימות, מכון מרחבים, מכון וון ליר – כולם מקבלים את כספם מהקרן החדשה לישראל.

אבי מעוז: האג'נדה של הקרן החדשה לישראל היא אג'נדה שרוצה להפוך את מדינת ישראל למדינת כל אזרחיה.

אבי מעוז: אני מציע שבדיוני הוועדה יבחרו להם כל אותם הארגונים נציג אחד שייצג אותם, כי כולם באים עם אותה אג'נדה.

אבי מעוז: לא נוכל לספור 15 ארגונים שמייצגים כביכול סגנונות שונים, הסתכלות שונה - -

אבתיסאם מראענה: אנחנו אוהבות הסתכלויות שונות, נקודות מבט שונות, אנחנו ממש לא פוסלות כזה דבר.

אבי מעוז: אני מבקש ביום רביעי לעשות סדר כך שיהיה ברור שמי שמייצג את התפיסה של הקרן החדשה לישראל, ייוצג על ידי נציג אחד או שניים.

מנסור עבאס: חברת הכנסת לשעבר אימאן ח'טיב-יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מברכת על הקמת הוועדה ומצפה שדרך הוועדה נוכל לשים את הסוגיות הבוערות של החברה הערבית על השולחן בשביל למצוא פתרונות, לא רק בשביל לדבר עליהן.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אתחיל מהמצב של היום, מהסיטואציה הקיימת בתוך החברה הערבית, מכל מה שקורה לאחרונה, בשבועיים-שלושה שבועות האחרונים.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר להתעלם מהמציאות הקיימת ולהגיד שזה דבר פתאומי שקורה.

אימאן ח'טיב יאסין: היינו עדים גם בעבר לאותם דברים ולאותן סיטואציות.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו מתיימרים שהדברים יהיו ענייניים, צריך להתחיל בדבר המדיני.

אימאן ח'טיב יאסין: שמעתי פה חברים שמדברים על כל מיני דברים, ששמים עובדות קיימות על השולחן כאילו הן נקודת המוצא.

אימאן ח'טיב יאסין: אם הן נקודת המוצא, אז לא צריך להתדיין על שום דבר, אלא להגיד: "יש לנו קביעה, ומהקביעה הזאת אנחנו יוצאים".

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר להתעלם ממה שקיים וממה שהולך לקרות.

אימאן ח'טיב יאסין: רק אתמול ושלשום יצאה ידיעה שיש יחידה שלמה שמסתערבת בתוך החברה הערבית ועושה איסוף של צעירים ערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להגיד שהדבר הזה לא יביא לרגיעה, הוא רק יתסיס את המצב.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו רוצים לדבר על פתרונות ולשים את הסוגיות, צריך ללכת לשורש של הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אתייחס למספר נקודות עיקריות שצריך לתת עליהן דין וחשבון ולקבל תשובות במידי.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הראשון, הסוגיה של האלימות בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רואה קשר ישיר בין האלימות לבין העוני.

אימאן ח'טיב יאסין: הממשלה והמוסדות הרשמיים מעלימים עין בכוונה מכל מה שקורה בתוך החברה הערבית מבחינת האלימות, כי הם אומרים: כל עוד זה לא מגיע אלינו זה לטובתנו.

אימאן ח'טיב יאסין: באירועים האחרונים ראינו שזה לא לטובת אף אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: למגיפה הזאת של האלימות צריך לתת פתרון מיידי, והפתרון המיידי צריך להתחיל בזה שאוספים את כל הנשקים הבלתי חוקיים בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: הסוגיה של העוני מסתעפת לכל מיני דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני בטוחה שיש תכניות רבות, אני בטוחה שיש הרבה מחקר שנעשה בסוגיה הזאת, אבל השאלה אם אנחנו נמשיך לדשדש ולדרוך באותו מקום או שאנחנו ניקח את הדברים ונגיד: אלו הבעיות, אלו הסיבות, להן צריך לתת פתרונות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא יכולה לעבור בלי לדבר על הנושא של הנשים.

אימאן ח'טיב יאסין: הנשים בתוך החברה הערבית מודרות מהרבה מקומות, הן סובלות כפליים.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן שהנשים יקבלו את המקום, את המשאבים ואת המימוש העצמי שלהן לא רק בעבודות פשוטות, אלא גם בייצוג במקומות המשפיעים, כדי שהן יוכלו להביא לשינוי בתוך החברה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מצפה שיהיה דיון עקרוני בכל אחת מכל הסוגיות שעוד יעלו, ושיצא תוצר שיביא נראות בשטח מבחינת שינוי.

מנסור עבאס: ד"ר תאבת אבו-ראס, "יוזמות אברהם", בבקשה.

תאבת אבו ראס: הטלטלה של השבועיים האחרונים מחייבת אותנו להסתכל על גורמי העומק שהביאו למצב הזה.

תאבת אבו ראס: בשנים האחרונות מדברים על פיתוח כלכלי ועל כספים שמגיעים ליישובים הערבים, 922, אבל שני האתגרים המרכזיים בחברה הערבית, שזה אלימות ופשיעה ודיור ותכנון, רק מתדרדרים, המצב יותר חמור.

תאבת אבו ראס: היום לא שמעתי מספיק או אפילו לא הוזכרה סוגיית הערים המעורבות.

תאבת אבו ראס: תשומת לב צריכה להינתן לסוגיה הזאת, לערים המעורבות בישראל.

תאבת אבו ראס: עדיין אין הגדרה מדויקת מה זו עיר מעורבת בישראל.

תאבת אבו ראס: צריך לתת את הדעת עליה כאן בכנסת.

תאבת אבו ראס: חשוב לחוקק חוק של שילוב הערבים בחיים ובהשפעה בערים המעורבות.

תאבת אבו ראס: בלוד, איפה שראינו הרבה בעיות, שליש מחברי מועצת העירייה הם ערבים, רק הם מודרים, אין להם שום השפעה.

תאבת אבו ראס: אני חושב שצריכה להיות הצעת חוק שמדברת על סגן ערבי בשכר שיושב בעירייה בכל עיר מעורבת.

תאבת אבו ראס: לא יכול להיות שבערים מעורבות ש-28% מכלל התושבים הם ערבים, כמו המקרה של נוף הגליל, צריך לעתור לבג"ץ בשביל לפתוח בית ספר.

תאבת אבו ראס: אני יכול לתת הרבה דוגמאות למה שקורה בערים המעורבות, במיוחד בלוד, אבל לא רק.

מנסור עבאס: הוועדה תקיים ישיבה מיוחדת וקרובה מאוד בנושא של הערים המעורבות.

תאבת אבו ראס: לסוגיית החינוך לחיים משותפים, במיוחד בערים המעורבות, צריך לתת תשומת לב מיוחדת.

תאבת אבו ראס: חברים, יש ניסיון לברוח מהבעיות.

תאבת אבו ראס: אחת הבעיות היא סוגיית חוק הלאום.

תאבת אבו ראס: משטר עליונות יהודי לא יכול להתקיים כאן, צריך חוק שוויון לאזרחים.

תאבת אבו ראס: אנחנו כולנו בני חורין, כולנו שווים.

תאבת אבו ראס: צר לי מאוד שאחרי כל מה שקרה אני שומע שיח חד צדדי כאן.

תאבת אבו ראס: שמעתי את זה מחבר הכנסת סגלוביץ', אבל גם מאחרים.

תאבת אבו ראס: צריך להסתכל באמת על מה שקרה.

תאבת אבו ראס: אני שמח שלפחות המפכ"ל רואה את מה שקרה בעין פקוחה, בעין אחרת.

תאבת אבו ראס: יש חוליגנים ערבים, אבל גם יש חוליגנים יהודים ופורעים יהודים.

תאבת אבו ראס: צריך לגנות אלימות מכל צד.

תאבת אבו ראס: לא ראינו שמשטרת ישראל טיפלה באתיופים, בקהילה האתיופית, אחרי ההריגה של סלמון טקה, כמו שהיא טיפלה בערבים.

תאבת אבו ראס: גם שיטור הוגן ושוויוני זה מה שצריך לתבוע.

עמיחי שיקלי: אתם מכבדים את ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ב"יוזמות קרן אברהם"?

עמיחי שיקלי: אני רואה שיש פה 600,000 שקל משגרירות ארצות הברית.

עמיחי שיקלי: חשוב להבין שזאת ישות מדינית זרה, לא ארגון ישראלי.

תאבת אבו ראס: גם ממשלת ישראל מממנת אותנו.

אמנון בארי-סוליציאנו: כל המימון שלנו מדווח כחוק.

אמנון בארי-סוליציאנו: הכל כחוק, ואנחנו גאים בכל פרוטה שאנחנו מקבלים ומשקיעים, כולל מממשלת ישראל.

אמנון בארי-סוליציאנו: מי שהיה זקוק להוכחה או לאיזו שהיא יכולת לראות איך עלול העתיד שלנו להיראות כמו קוסובו או כמו צפון אירלנד או כמו מקומות אחרים שהאזרחים בהן התדרדרו להתנגשויות, היה צריך להסתכל בעין מפוכחת מה קרה פה בשלושה שבועות האחרונים.

אמנון בארי-סוליציאנו: אנחנו יכולים להימנע מזה, אבל זה דורש הסדרים בין הרוב והמיעוט בישראל - הסדרים חברתיים, פוליטיים, מדיניים.

אמנון בארי-סוליציאנו: זה דבר שאני מציע לך, אדוני היושב-ראש, שהוועדה האת תתעסק גם בו.

אמנון בארי-סוליציאנו: הערה שנייה שלי נוגעת לעיתוי של הפרסום של דוח מבקר המדינה בעניין חינוך לחיים משותפים בשבוע שעבר.

אמנון בארי-סוליציאנו: המדינה הזאת לא עושה שום דבר כדי לחנך את האזרחים היהודים והערבים, אזרחי המחר, איך חיים ביחד.

אמנון בארי-סוליציאנו: אם יש תפקיד אחד חשוב למשרד החינוך במדינה המשוסעת והמסוכסכת הזאת, זה לחנך את כולם איך לחיות ביחד.

אמנון בארי-סוליציאנו: יש פה כישלון חרוץ, רב שנתי, רב מערכתי.

אמנון בארי-סוליציאנו: בכל המדינות שבהן היה תיקון של הדבר הזה משרד החינוך הוא זה שהוביל.

אמנון בארי-סוליציאנו: ההערה השלישית שלי נוגעת למשטרה.

אמנון בארי-סוליציאנו: אי אפשר להתעלם היום מהעובדה שהמשטרה פרסמה שהיא יוצאת במבצע עם אלפי שוטרים ושוטרי מג"ב, מבצע "חוק וסדר", שהמטרה שלו היא למצות את הדין עם הפורעים, עם העבריינים ועם כל מי שהשתתף במהומות בשבועות האחרונים, שזה דבר מצוין, אבל היא לא משאירה מקום לספק מי הצד האשם כשהיא מדברת על אלימות לאומנית, על פשיעה לאומנית ועל פשיעה כלכלית כשהיא רוכבת על הגל של האלימות והפשיעה בחברה הערבית כדי להיכנס בערבים.

אמנון בארי-סוליציאנו: בשבועות האחרונים, כש-90% מהעצורים ואלה שהוגש נגדם כתב אישום היו ערבים, אנחנו רואים איך נראית אותה אכיפה לא שוויונית.

עמיחי שיקלי: זאת לא הייתה פשיעה לאומנית?

אמנון בארי-סווליציאנו: אולי, אבל הייתה גם של יהודים.

אמנון בארי-סווליציאנו: יש גם פשיעה לאומנית של יהודים.

עמיחי שיקלי: אתה רואה סימטריה?

אמנון בארי-סווליציאנו: אם אוחנה מוכן לכנות את החוליגנים היהודים - -

ג'ידא רינאוי-זועבי: שיקלי, חשבתי שיש פה סימטריה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אתה בא לפה כדי לדון בסוגיות של החברה הערבית, או שעכשיו אתה - -?

עמיחי שיקלי: כן, אבל מעמדה ציונית.

אמנון בארי-סווליציאנו: במדינה דמוקרטית אזרח הוא אזרח.

אמנון בארי-סווליציאנו: במדינה דמוקרטית, ומדינת ישראל מתיימרת להיות דמוקרטיה, המשטרה אמורה להיות סוג של שירות ציבורי חסר פניות, רק היא לא מתפקדת כך, היא מתפקדת כגוף מוטה למען יהודים ונגד ערבים, שזה צריך להשתנות, זה הכל.

מנסור עבאס: פרופ' בנימין בנטל, מרכז טאוב, בבקשה.

בנימין בנטל: אנחנו במרכז טאוב מנסים להתנער ככל הניתן מהיבטים פוליטיים ובאמת להסתכל על החברה הישראלית כאילו באה מהמאדים.

בנימין בנטל: כמובן שאנחנו מאוד מעורבים כאזרחים, אבל במחקר שלנו אנחנו מאוד מאוד מקפידים על דיווח חסר פניות.

בנימין בנטל: הנושא שאני רוצה להדגיש בדיון עכשיו הוא הנושא של החינוך, כי הוא הנושא העמוק ביותר שמוליך לחלק מהדברים שראינו בשבועות האחרונים.

בנימין בנטל: הוא דורש טיפול עמוק מאוד, דורש משאבים, דורש הרבה מאוד זמן.

בנימין בנטל: אפשר לראות שפחות או יותר שני שליש משכבת י"ב באוכלוסייה הערבית זכאים לבגרות וכ-80% זכאים באוכלוסייה היהודית.

בנימין בנטל: ניתן לראות גם שכ-80% משכבת הגיל שמתאימה לכיתה י"ב במגזר היהודי הם תלמידי י"ב, בעוד שבאוכלוסייה הערבית זה בערך שני שליש, מה שמחמיר עוד יותר את המצב.

בנימין בנטל: אנחנו מדגישים את הנושא הזה של בגרות מדעית, כיוון שענף ההייטק הוא המנוף העיקרי להתקדמות מדעית ולהתקדמות כלכלית.

בנימין בנטל: שם אנחנו רואים פערים מאוד גדולים.

בנימין בנטל: בחינוך הגבוה באותם מקצועות אנחנו יכולים לראות שהאחוז נמוך באופן משמעותי ביותר בהשוואה לאוכלוסייה היהודית.

בנימין בנטל: צריך להבין שזה המנוף להשתלבות במשרות ובתפקידים שמביאים הכנסה גבוהה מאוד.

בנימין בנטל: בתחום הספציפי של ידיעת האנגלית אתם יכולים לראות את החוסר העצום שיש באוכלוסייה הערבית.

בנימין בנטל: 40% מהאוכלוסייה מדווחים על עצמם שהם אינם יודעים אנגלית.

בנימין בנטל: אנחנו יודעים שידיעת האנגלית זה מפתח נוסף להשתלבות בכלכלה המתקדמת בישראל.

בנימין בנטל: כשהערבי צריך ללמוד שלוש שפות, כשהשפה האנגלית היא השפה השלישית הזרה, הקושי הוא קושי עצום.

בנימין בנטל: צריך להכיר בקושי ולהתגבר עליו, זאת על-מנת לתת הזדמנות שווה בשוק העבודה.

מנסור עבאס: יש לנו בעיה גם עם השפה העברית.

מנסור עבאס: שנת הלימודים של מאות סטודנטים הופסקה רק כי הם לא עברו את מבחן יע"ל, את מבחן ידיעת השפה העברית.

בנימין בנטל: נכון מאוד.

בנימין בנטל: אם מסתכלים קצת על כישורי שוק העבודה, אז בקושי ניתן לראות ערבים שנמצאים בקבוצה בעלת הכישורים הגבוהים ביותר, בעוד שבקבוצה בעלת הכישורים הנמוכים ביותר יש נציגות מדהימה של האוכלוסייה הערבית.

בנימין בנטל: המצב הזה משקף את אותם נתונים שהצגנו, את הכשלים הגדולים מאוד במערכת החינוך.

בנימין בנטל: עבודה שעשינו לאחרונה בהקשר למשבר הקורונה הייתה בנוגע ליכולת לעבוד מהבית.

בנימין בנטל: אפשר לראות את הפערים הגרוטסקיים בין היכולת של עובדים ועובדות באוכלוסייה הערבית לעבוד מהבית לעומת היכולת של שני הפלגים באוכלוסייה היהודית, הן החרדית והלא חרדית, לעבוד מהבית.

מנסור עבאס: אני אשמח להיעזר בתוצאות המחקרים שלכם כדי לטפל בצורה עניינית בסוגיות של החברה הערבית.

בנימין בנטל: ממצא של עמיתתי ד"ר מריאן תחאוכו ממכון אהרון, שהוא ממצא מדהים, מראה שיותר משליש מקרב גילאי 18 עד 20 וכרבע מגילאי 21 עד 24 הם חסרי מעש בקרב הצעירים הערבים.

בנימין בנטל: לכך מתווספות הבעיות שכולכם מכירים היטב, של תשתיות, של תחבורה, וכיוצא באלה.

מנסור עבאס: ד"ר מריאן תחאוכו, בבקשה.

מריאן תחאוכו: הדיון בהתחלה היה דיון מאוד פוליטי, ואני לא מגיעה מהתחום הזה, אני באה מתחום המחקר.

מריאן תחאוכו: ברגע שהדיון הוא דיון שמבוסס על מחקר, מבוסס על נתונים ועובדות, זה לא כל כך משנה מי מציג אותו.

מריאן תחאוכו: אני מגיעה מהמרכז הבינתחומי.

מריאן תחאוכו: המטרה של המרכז לחברה ערבית במכון הוא לעשות מחקרים שמבוססים על נתונים, על מה שקורה בשטח, כדי לזהות את החסמים לשילוב כלכלי של האוכלוסייה הערבית במדינה הזאת.

מריאן תחאוכו: המטרה שלנו היא להמליץ על מדיניות לגבי מה צריך לעשות, על התכניות שצריכות להיות, לאן התקציבים צריכים ללכת, הכל כדי להביא לשילוב מיטבי של האוכלוסייה הערבית שכמו שכולנו יודעים היא מפגרת מאחור בצורה מאוד משמעותית ביחס לאוכלוסייה הכללית בישראל בתחום הזה.

מריאן תחאוכו: אנחנו עושים את המחקרים האלה בשיתוף אגף הכלכלנית הראשית באוצר כבר מעל לארבע שנים.

מריאן תחאוכו: אני יכולה להגיד לכם שמהמחקר הכלכלי שעשינו לאחרונה, בשנה האחרונה, שמראה את המצב של הגברים הערבים בישראל, מה שקרה בשטח לא הפתיע אותנו.

מריאן תחאוכו: דווקא בשנים שבהן הייתה ההשקעה הגדולה ביותר מאז קום המדינה בחברה הערבית, 922, דווקא אז ראינו ירידה או הידרדרות במצב של הגברים הערבים בשוק העבודה.

מריאן תחאוכו: עוד לפני הקורונה הייתה ירידה בשיעורי התעסוקה של הגברים הערבים, כשהירידה המשמעותית יותר היא בקרב הצעירים.

מנסור עבאס: איך את מסבירה את המגמה ההפוכה?

מנסור עבאס: איך את מסבירה את זה שמצד אחד יש תכנית כלכלית שבאה לקדם אבל מצד שני יש הידרדרות בתעסוקה אצל גברים, במיוחד אצל צעירים בני 18 עד 24?

מריאן תחאוכו: הסיבה לאי היכולת של הגברים הערבים להשתלב בתעסוקה, או הסיבה לירידה בתעסוקה שלהם, היא בגלל שהחברה הערבית לא מתקדמת.

מריאן תחאוכו: עולם העבודה מתקדם, העולם כולו מתקדם, רמת ההשכלה של האנשים בכל העולם עולה ובהתאם גם רמת הדרישות בשוק העבודה, אבל החברה הערבית לא מתקדמת.

מריאן תחאוכו: רמת השכלה זה כמה שנות השכלה יש לי, מה התחום שלמדתי, אבל לא רק.

מריאן תחאוכו: אנחנו מדברים פה גם על כישורים ומיומנויות שהם קריטיים לשוק העבודה, כמו הנושא של העברית.

מריאן תחאוכו: הראינו במחקר את המשמעות של אי ידיעת העברית, את המחיר הכלכלי שהאוכלוסייה הערבית במדינת ישראל משלמת על עצם אי השליטה בשפה העברית.

מריאן תחאוכו: זה לא רק העברית, זה גם האנגלית.

מריאן תחאוכו: עשינו כבר מחקר שהראה ש-80% מהאוכלוסייה הערבית לא שולטים ברמה מינימאלית, אין להם אוריינות דיגיטלית.

מריאן תחאוכו: בעולם שבו הביקוש לאוריינות דיגיטלית עולה, בעולם שבו אי אפשר להתנהל בלי שאתה יודע לשלוח מייל, ברור שרמת ההון האנושי הנמוכה של הגברים הערבים היא זאת שפוגעת בהם.

מריאן תחאוכו: הנתונים של סוף 2019 מראים ש-40% מבני 18 עד 20 מקרב הגברים הערבים הם חסרי מעש.

מריאן תחאוכו: צריך להבין את המשמעות של זה.

מריאן תחאוכו: זה אומר שארבעה נערים מכל 10 לא עושים כלום.

מריאן תחאוכו: הם קמים בבוקר בלי לעשות כלום באותו היום.

מריאן תחאוכו: לא מדובר בחוסר מעש של שבוע או שבועיים.

מריאן תחאוכו: חלק גדול מהם כבר שנה לא עובדים, לא לומדים, לא עושים שום דבר עם החיים שלהם.

מריאן תחאוכו: תחשבו על המשמעויות הכלכליות שעומדות מאחורי התופעה הזאת של חוסר המעש.

מנסור עבאס: תודה, ד"ר מריאן.

מנסור עבאס: אנחנו נשמח לקבל את הדוחות של מרכז טאוב ושל מכון אהרון כדי שנוכל להיעזר במחקרים האלה.

מנסור עבאס: אמנם המידע הוא חופשי, אבל אנחנו מעוניינים לקבל את זה ישירות מכם, פרופ' בנימין וד"ר מריאן.

מנסור עבאס: נוהאד עלי, בבקשה.

נוהאד עלי: תודה על ההזמנה, כבוד היו"ר מנסור.

נוהאד עלי: אני מציע לא להתייחס לחברה הערבית רק בפריזמה של האלימות והפשיעה, וגם לא להתייחס רק לאירועים בשבועות האחרונים, אלא להתייחס בפריזמה יותר סוציולוגית היסטורית.

נוהאד עלי: מאז הקמתה של מדינת ישראל החברה הערבית-פלסטינית עברה שינוים מרחיקי לכת בכל תחומי החיים.

נוהאד עלי: חלק לא מבוטל משינוים אלה היו שינויים חיוביים, כמו התרחבות מעמד הביניים הערבי, שזו תמורה מאוד חשובה ומשמעותית, כמו הנגשת ההשכלה הגבוהה לפריפריה - הערבים היום הם כ-17% מהסטודנטים בישראל, שזה ייצוג פרופורציונאלי שלהם ביחס לאוכלוסייה כולה – כמו שינויים מאוד משמעותיים במעמדה של האישה.

נוהאד עלי: הרשימה המשותפת בגלגול הראשון שלה הייתה עם ייצוג נשי הרבה מעל לממוצע בכנסת, הרבה מעבר לרוב המפלגות והרשימות היהודיות.

נוהאד עלי: מצד שני, כנסת ישראל חוקקה מספר חוקים שפגעו בחברה הערבית ובתהליכי השתלבותה בחיי המדינה, כמו חוק הלאום, חוק הנכבה, חוק חברי הכנסת, חוק קמיניץ, ועוד הרבה חוקים מהסוג הזה.

נוהאד עלי: השנה האחרונה הייתה מאתגרת הן למדינה והן לחברה הערבית.

נוהאד עלי: שנת הקורונה חיזקה את תחושת הגורל המשותף של כלל האזרחים במדינה.

נוהאד עלי: דתיים, חילוניים, ערבים, יהודים, כולם חשו את הגורל המשותף.

נוהאד עלי: התגייסות אנשי הרפואה הערבים במאבק בקורונה חידדה את התחושה הזאת, שינתה הרבה בדימוי ובתדמיתו של הערבי בישראל.

נוהאד עלי: בעקבות זאת גברה הלגיטימציה הן בציבור הערבי והן בציבור היהודי להשתתפות בשלטון, להשפעה על מערך קבלת ההחלטות בתוך המדינה, למעבר הקול הערבי מהאופוזיציה להשתלבות פוליטית בתוך החברה הישראלית.

נוהאד עלי: בואו לא נשכח שהרשימה המשותפת המליצה אצל כבוד נשיא המדינה על מועמד מסוים להרכבת הממשלה, מה שבעצם מעיד על רצונה של החברה הערבית בהשתתפות, רק מה לעשות שהמועמד לא ראה לנכון לשתף את הציבור הערבי ואת הרשימה המשותפת ולהקים ממשלה איתה.

נוהאד עלי: הנכונות של הרשימה הערבית להשתתפות בקואליציה, או מתן לגיטימציה לחלק לא מבוטל מחברי הכנסת הערבים - דבר מבורך.

נוהאד עלי: מגמה זאת נחסמה בעקבות האירועים במסגר אל-אקצא, בשייח ג'ראח ובמלחמה על עזה.

נוהאד עלי: סוציולוגים ואנשי מדעי החברה מתמודדים מאז אירועי אוקטובר 2000, מאז אינתיפאדת אל-אקצא, עם השאלה: האם אירועים אלה הם נקודת מפנה בפוליטיקה הישראלית ובמערכת היחסים העדינה והשברירית בין ערבים למדינה ובין ערבים ליהודים.

נוהאד עלי: האירועים האחרונים טרפו את כל הקלפים, ונצטרך שוב להתמודד עם השאלה: האם האירועים האחרונים הם נקודת מפנה ביחסי ערבים יהודים וערבים עם הממסד.

נוהאד עלי: הציבור הערבי, שמאז 48 התרגל להתנגשויות עם המשטרה ועם כוחות הביטחון, מצא את עצמו עכשיו מתנגש גם עם חלקים מהציבור היהודי.

נוהאד עלי: לצערי, רוב הציבור היהודי מאזין, שומע, צופה מכיוון אחד של הקשת של המדיה.

נוהאד עלי: הערים המעורבות היו ניצוץ מאוד משמעותי אחרי רצח של אזרח ערבי, שזאת נקודת מפנה מאוד משמעותית.

נוהאד עלי: גם מקרה של אזרח יהודי שנהרג על ידי אזרחים ערבים זאת התפתחות מאוד מסוכנת, מאוד משמעותית במערך היחסים בין יהודים לערבים.

נוהאד עלי: לפני פרוץ האירועים ראינו שיהודים וערבים למדו קצת מלקחי אירועי אוקטובר 2000, אינתיפאדת אל-אקצא, והיו התארגנויות משותפות, הפגנות משותפות.

נוהאד עלי: הסירוב להיות אויבים, המאבק של יהודים וערבים נגד אלימות ובעד חיים משותפים, זאת גם כן סוגיה שצריך להתייחס אליה.

נוהאד עלי: אנחנו לקראת פרסום וחניכה של שלושה פרויקטים.

נוהאד עלי: יש לנו את מדד הביטחון האישי והקהילתי של "יוזמות אברהם" ומוסד שמואל נאמן, ויש לנו מדד לא פחות מעניין או מחקר לא פחות מעניין על אלימות ופשיעה בערים המעורבות שיוצג בקרוב.

נוהאד עלי: עמיתי סמי סמוחה ואנוכי, שאני קצת מרחם על שנינו, נצא בימים הקרובים במחקר על דו-קיום וחיים משותפים.

נוהאד עלי: אני מברך מאוד על העשייה של הוועדה הזאת, מודה מאוד על ההזמנה, אבל אנחנו בפני ימים קשים מאוד.

נוהאד עלי: לא צריך להתייחס לחברה הערבית רק בפריזמה של הסוגיה של פשיעה ואלימות או בפריזמה של השאלה באיזו מידה החברה נאמנה למדינה או לא נאמנה למדינה.

נוהאד עלי: אני מבקש שגם המדינה תהיה נאמנה לאזרחיה, שהציבור היהודי יתייחס לציבור הערבי בפריזמה אחרת, לא רק לאור האירועים האחרונים.

נוהאד עלי: הציבור הערבי והציבור היהודי ניזון ברובו מתקשורת חד צדדית, מה שמחדד את העמדות שלו כלפי הציבור הערבי.

נוהאד עלי: אני קורא לכולם להסתכל בפריזמה יותר מכילה, לקראת שותפות.

מנסור עבאס: נשמח שתשתף אותנו בתוצאות המחקר לגבי פשיעה ואלימות בערים המעורבות.

מנסור עבאס: ביום רביעי תהיה לנו ישיבה על מצב החברה הערבית בערים המעורבות, אז תוכל להציג את תוצאות הסקר.

נוהאד עלי: הוא עדיין לא מוכן.

מנסור עבאס: אז תן לנו חומר גולמי.

מנסור עבאס: אני מבקש מסגן השר פטין מולא לשאת דברים.

פטין מולא: בוקר טוב לכל המשתתפים, לכבוד היושב ראש חבר הכנסת ד"ר מנסור עבאס.

פטין מולא: חבריי חברי הכנסת, אני רואה חשיבות רבה לבוא ולהשתתף בישיבת הוועדה לענייני החברה הערבית.

פטין מולא: החברה שאני בא ממנה, החברה הדרוזית, היא אותו דבר כמו החברה הערבית.

פטין מולא: אני מברך על הקמת הוועדה ומקווה שיהיו לה שיניים, תעבוד, תפעל ותביא לנו טוב.

פטין מולא: הנושא של החברה הערבית נמצא כיום על סדר היום הציבורי.

פטין מולא: החברה הערבית, אחרי האירועים של השבועות האחרונים, מחייבת התייחסות מאוד מיוחדת, עניינית ורצינית.

פטין מולא: מרקם היחסים בין החברה הערבית לבין כלל החברה עבר עכשיו משבר שלא היה כמותו 70 שנה, דבר שמצער אותי מאוד כאזרח מדינת ישראל, כחבר כנסת, כסגן שר, כבן לחברה הערבית.

פטין מולא: הייתי בדרום, הסתובבתי בישובים היהודיים.

פטין מולא: כשהסתובבתי בערים המעורבות, ויש לי שם חברים רבים שאני חי איתם, ראיתי בעיניים שלי איזו שנאה, ראיתי התפרצות שבאה לפגוע באזרחים חפים מפשע מכל הצדדים.

פטין מולא: לא משנה אם זו חברה ערבית או חברה יהודית, לאף אחד אין סמכות, אף אחד לא יכול לקחת את החוק לידיים ולפגוע בחברה ש-70 שנה בנינו אותה כדי שנחיה בשלום, בדו-קיום וביחסים טובים.

פטין מולא: אני מצפה שייצא מפה גינוי של כל החברים.

פטין מולא: אתמול עליתי לשידור ודיברתי בערבית.

פטין מולא: נלחמתי עם התקשורת כסגן שר שבא מהחברה הערבית כדי לעלות לשידור ולדבר, אם זה בערוץ 13, אם זה בערוץ 12, אם זה בערוץ כאן בערבית, אם זה בערוץ כאן בעברית, אבל לא נתנו לי הזדמנות.

פטין מולא: קראתי אתמול בערבית לכל ההנהגה הערבית ולהנהגה הציבורית בחברה היהודית להוקיע ולגנות את כל המעשים האלה.

פטין מולא: לא יעלה על הדעת לשרוף ילדים בתוך בתים, לא משנה אם הם יהודים או ערבים.

פטין מולא: חברים, לאן הגענו?

פטין מולא: אני רואה היום בכל המשרדים ובכל מקום שיש יהודי וערבי.

פטין מולא: מדובר בשני עמים שחיים באותו מקום, שנלחמים כדי שנהיה פה.

פטין מולא: אנחנו יכולים להגיד שאנחנו מזוהים עם המדינה שאנחנו חיים בה, עובדים בה, מקבלים משכורת, מקבלים תקציבים, או להגיד שאנחנו מזדהים עם מקומות אחרים.

פטין מולא: אין לי שום טענה לאף אחד שאומר שיש לו אחים ערבים בעזה, בגדה, אבל אנחנו צריכים להיות אחראים לחברה שלנו.

פטין מולא: השתתפתי בכל מיני אירועים, הייתי בכל מיני מקומות שהייתה בהם אלימות, שהיה בהם רצח של אזרחים חפים מפשע על ידי הנשק שמסתובב בחברה הערבית.

פטין מולא: 500,000 כלי נשק נמצאים בחברה הערבית.

פטין מולא: אנשים רוצחים אנשים חפים מפשע ברחוב, ילדים בני 12,13,14,15,20.

פטין מולא: אני שומע פה על מובטלים, על אנשים שאין לה מה לעשות ומסתובבים עם נשק.

פטין מולא: ראשי רשויות מאוימים, לראשי רשויות יש מאבטחים.

פטין מולא: לאן הגענו?

פטין מולא: אנחנו צריכים להסתכל קדימה על העתיד של הילדים שלנו, אנחנו חייבים להמשיך לשמור על המרקם החברתי שאנחנו חיים בו, של דו-קיום בשלווה, בביטחון, כי אין לנו מדינה אחרת.

פטין מולא: כל מי שייקח את החוק לידיים, לא משנה מי הוא, אם הוא ערבי או יהודי, משטרת ישראל, שירות הביטחון צריכים לעצור ולמצות איתו את הדין.

פטין מולא: לפני ארבעה חודשים כשהייתה הקורונה כל הרופאים שילבו ידיים על מנת להילחם בנגיף.

פטין מולא: שמעתי רופאים שאמרו: לא מעניין אותי מי אתה, מאיפה אתה, מה שמעניין אותי זה לתת לך את התרופה, לטפל בך.

פטין מולא: איך נסתכל היום על הרופאים האלה, על האחים האלה, על האחיות האלו, על עובדי המשק?

פטין מולא: אני קורא להנהגה הערבית מכל השכבות, אם זה חברי כנסת, ראשי רשויות, ראשי ערים, ראשי משפחות, אנשי ציבור, וגם קורא להנהגה בחברה היהודית להוקיע את התופעה הזאת.

פטין מולא: צריך לשבור את הידיים לכל מי שמרים יד על חף מפשע, לכל מי שלוקח נשק ובא לירות על אזרחים חפים מפשע, לכל מי שלוקח בקבוק תבערה וזורק לכיוון בית, רחוב או צומת.

פטין מולא: מה אשם הצומת?

פטין מולא: מה אשם הרמזור בצומת שעוקרים אותו?

פטין מולא: למה לשרוף בתי כנסת או מסגדים?

פטין מולא: לאן הגענו עם החברה?

פטין מולא: לאן הגענו עם הנוער הזה?

פטין מולא: את הנוער הזה צריך להעמיד במקום.

פטין מולא: כולנו צריכים לקום ולהגיד שאנחנו מגנים, אבל גינוי זה לא מספיק, צריך גם לפעול בשטח.

פטין מולא: אני מאחל לך, ד"ר עבאס, ומברך אותך, מברך את הממשלה, מברך את הכנסת שהקימה את הוועדה הזאת.

פטין מולא: אני מקווה שלוועד הזאת יהיו סמכויות, יהיה תקציב, יהיו משאבים, כדי לתרום לדו-קיום, לחיים יחד, לעתיד טוב שיבוא עלינו.

מנסור עבאס: סלימאן אלעמור, בבקשה.

סלימאן אלעמור: אני מברך את חבר הכנסת ד"ר מנסור עבאס על הקמת הוועדה וההתכנסות שלה.

סלימאן אלעמור: הגשנו נייר מדיניות בנושא: צעירים ערבים והשתלבותם.

סלימאן אלעמור: אני רוצה לגעת בסוגיה של הצעירים בחברה הערבית.

סלימאן אלעמור: הנתונים מאוד מדאיגים.

סלימאן אלעמור: יותר מ-40% מבני 18 עד 22 הם חסרי מעש, וזה עוד לפני הקורונה.

סלימאן אלעמור: הקורונה גרמה לחלשים להיות עוד יותר חלשים, היא גרמה לאוכלוסייה הערבית שגם ככה חלשה להיות עוד יותר חלשה, מה שגורם ל-40% רק לגדול.

סלימאן אלעמור: בין 35,000 ל-37,000 צעירים ערבים יש בשנתון.

סלימאן אלעמור: זה אומר שיותר מ-15,000 צעירים לא עושים כלום עם החיים שלהם, אין להם בשביל מה לקום בבוקר.

סלימאן אלעמור: הם לא לומדים, לא עובדים, היום הופך ללילה, הלילה הופך ליום.

סלימאן אלעמור: אנחנו כחברה אזרחית, כמשרדים ממשלתיים, כרשויות עוטפים את התלמידים האלה עד כיתה י"ב ואז משחררים אותם לעולם הגדול בלי ארגז כלים לחיים, בלי השפה העברית, בלי הכוון אקדמי, בלי הכוון תעסוקתי, בלי השפה האנגלית.

סלימאן אלעמור: לכל צעיר יהודי יש 10 מסלולים שהוא יכול להשתלב בהם אחרי י"ב, אם זה השירות הצבאי, השירות הלאומי, השירות האזרחי, שנת שירות, מכינה קדם צבאית, מכינה קדם אקדמית.

סלימאן אלעמור: אנחנו רוצים להגיע למצב שלצעירים הערבים יהיו כמה מסלולים אזרחיים, שהם יתנדבו לטובת היישובים שלהם, שהם ייקחו ארגז כלים לחיים הגדולים.

סלימאן אלעמור: אנחנו מציעים מודל של התנדבות בשנת מעבר בין י"ב לבין החיים הגדולים לטובת היישוב שלהם.

סלימאן אלעמור: הפיילוט הזה הוכיח את עצמו בהרבה ארגונים.

סלימאן אלעמור: התקבלה החלטה לפני כמה חודשים.

סלימאן אלעמור: ההחלטה כללה החלטה בנושא של אלימות שד"ר מנסור עבאס דחף לה רבות, וגם התייחסות לנושא של צעירים ערבים חסרי מעש, איך משלבים אותם.

סלימאן אלעמור: אני חושב שאנחנו נמצאים בשעת כושר מצוינת שבה ההנהגה הערבית אומרת שחשוב הנושא של השתלבות הצעירים, שחשובות תכניות שנת מעבר אזרחיות בתיאום בין המנהיגות הערבית למשרדים הממשלתיים.

סלימאן אלעמור: אנחנו חושבים שזה הזמן לקחת את המודל הזה, לעשות את ההתאמות הנכונות, לראות איך מקדמים אותו, על-מנת שלא נגיע למה שקרה בשבועיים האחרונים, שלא נגיע לזה שהחלש הופך להיות יותר חלש, ושלא נגיע למצב ש-40% או 50% מהצעירים הערבים הם חסרי מעש.

סלימאן אלעמור: אני אשמח להציג את המודל.

מנסור עבאס: אנחנו נשמח לקבל אותו.

סלימאן אלעמור: נשמח להגיע בזמן שתקבעו כדי להציג את כל המודל, את כל העקרונות של המודל, איך המודל הזה עוזר, ומה התוצאות של הפיילוט.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להתייחס לנתון המדהים שמראה ששליש מהצעירים עד גיל 20 הם חסרי מעש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: קיבלנו איזה שהוא הסבר, פרשנות לנושא הזה, אבל אני רוצה להציע הסבר נוסף.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בשנים האחרונות המדינה השקיעה השקעה מבורכת בתעסוקת נשים ובהשכלת נשים, רק היא שכחה את הערבים הגברים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הגענו למצב שבו צעירים ערבים לא מקבלים השכלה גבוהה בצורה נאותה, לא מקבלים תעסוקה נאותה ופשוט הולכים או לאלימות או לוונדליזם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: רידא ג'אבר, אני אשמח להתייחסות שלך גם לסוגיה הזאת.

רידא ג'אבר: אני לא מתחבר לעולם המושגים הזה.

רידא ג'אבר: עולם המושגים הזה הוא עולם ישן.

רידא ג'אבר: אחרי המאורעות האחרונים אנחנו בעולם חדש, בעולם של משמעות ושל מעמד, לא של סטטיסטיקות.

רידא ג'אבר: אנשים לא רוצים רק תעסוקה, הם רוצים משמעות.

רידא ג'אבר: הצעיר הערבי שיצא להפגין רוצה משמעות.

רידא ג'אבר: גם היישוב שלו רוצה שתהיה לו נוכחות משמעותית ביישוב שלו, רוצה שהוא יקבל מענים שהם לא רק חומריים אלא גם מענים נפשיים, חברתיים, תרבותיים, עיוניים.

רידא ג'אבר: מאוויים רגשיים בתוכו הוא לא מקבל ביישוב שלו ולא במדינה.

רידא ג'אבר: השאלות הן שאלות של מעמד, של זהות.

רידא ג'אבר: הן באות לפני השאלה לכמה אנשים יש תעודת בגרות, או כמה אנשים לא יודעים עברית.

רידא ג'אבר: אין במשרד החינוך, גם הפורמאלית וגם הבלתי פורמאלית, מענים לשאלות הזהותיות, לשאלות של מה המשמעות שאתה מקבל בתוך המדינה.

רידא ג'אבר: יש לזה השלכות גם לעניין של אלימות ופשיעה.

רידא ג'אבר: הטענה המרכזית שלי בעניין של פשיעה ואלימות היא עניין המשמעות, העניין של איפה אתה חי, מה העומקים שלך מבחינה רגשית.

רידא ג'אבר: אני חושב שהעניין של חינוך צריך לעבור מהפכה, שצריך ללמד את הצעירים הערבים את הזהות שלהם, ללמד אותם בצורה יותר עמוקה את ההיסטוריה שלהם.

עמיחי שיקלי: איזו זהות?

עמיחי שיקלי: על איזו זהות אתה מדבר?

עמיחי שיקלי: על המופתי?

עמיחי שיקלי: אנחנו צריכים לחנך צעירים ערבים על המופתי?

רידא ג'אבר: הצעיר הערבי יצא להפגין נגד ההתנשאות שלך על הלאומיות שלו.

עמיחי שיקלי: אני פשוט מתנגד לנאציזם, והלאומיות של הפלסטינים קשורה בנאציזם.

רידא ג'אבר: אנחנו טענו במשך שנים שהטיפול של המשטרה בחברה הערבית, הפריזמה שלו היא פריזמה לאומית, היא לא פריזמה אזרחית, והימים האחרונים מוכיחים את זה.

עמיחי שיקלי: הם בהחלט מוכיחים את האלימות.

עמיחי שיקלי: ראינו בימים האחרונים פורעים ערבים שצועקים ברחובות ישראל ח'ייבר ח'ייבר יא יהוד.

עמיחי שיקלי: ראינו את דגלי פלסטין, ראינו את דגלי חמאס.

תאבת אבו ראס: מה אתה עושה נגד הצעקה מוות לערבים?

תאבת אבו ראס: עשרות שנים לה פמיליה צועקים מוות לערבים.

תאבת אבו ראס: בוא נגנה את שניהם ביחד.

אמנון בארי-סווליציאנו: כל איצטדיון טדי צועק מוות לערבים.

עמיחי שיקלי: תעשה הבחנה בין היציע לאצטדיון המערבי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: באנו לכאן כדי לשמוע על התכניות של החברה הערבית.

עמיחי שיקלי: מי שרוצה חינוך לאומי-פלסטיני - שילך לרשות הפלסטינית, ומי שרוצה להתחנך על ברכי המופתי - שילך לרמאללה, לא במדינת ישראל.

תאבת אבו ראס: כאילו המדינה הזאת היא רק שלך.

עמיחי שיקלי: מבחינה לאומית היא רק שלי.

עמיחי שיקלי: מבחינה אזרחית היא גם שלך.

רידא ג'אבר: אני רוצה להתמקד בכיוון שצריך ללכת אליו.

רידא ג'אבר: הכיוון הוא כיוון של מהות, הכיוון הוא כיוון של משמעות.

רידא ג'אבר: כאשר משרדי הממשלה פועלים בתוך החברה הערבית הם מייצגים את הממלכתיות של המדינה בתוך החברה הערבית.

רידא ג'אבר: אם לא יהיה שינוי עמוק נישאר בתוך השיח של העולם הישן, אנחנו לא נתקדם.

רידא ג'אבר: השיח הוא שיח של זהות, הוא שיח של מה המעמד שלנו בתוך המדינה.

רידא ג'אבר: אני מציע שהוועדה לא תברח מהנושאים האלה, אלא תבדוק ותציע פלטפורמה ליחסים בין הרוב והמיעוט שתיתן מענה לצרכים.

מנסור עבאס: מיכל סלע, מנכ"לית בגבעת חביבה, בבקשה.

מיכל סלע: תודה רבה שאתם מקיימים את הדיון הזה, הוא מאוד מאוד חשוב.

מיכל סלע: אנחנו מדברים עכשיו אחרי שהכתה בנו האלימות, אחרי התדהמה של חלקנו מהעוצמה של הדבר הזה וחוסר היכולת שלנו לשלוט בדברים, חוסר היכולת של מנהיגים ומנהיגות אזוריים לשלוט בדברים.

מיכל סלע: מה שכן ראינו זה שבמקום שבו הייתה תשתית כלשהי של שותפות, של שיתוף פעולה, או שהיה איזה שהוא ערוץ שבו אפשר לדבר ברמה האזורית בין מועצות אזוריות, בין קהילות, בין שכונות, בתוך ערים ובין ערים - היה הרבה יותר קל ואפשרי לשלוט באלימות, היה יותר קשר בין ההנהגה לחברה ובין ההנהגות היהודית והערבית באותו אזור.

מיכל סלע: אני חושבת שחשוב מאוד לחשוב על התשתיות האלו גם בין סבבים אלימים, כדי שיהיה לנו את הכלים להגיב בזמן כשדברים קורים.

מיכל סלע: יש שוני רציני בין מקומות שזה קיים בהם לבין מקומות שזה לא קיים בהם.

מיכל סלע: אפשר גם להשתמש באשכולות שמשרד הפנים מאוד מאוד עודד ויש בהם שותפויות רציניות בנושאי סביבה ובנושאים אחרים.

מיכל סלע: אולי אפשר לקחת את האשכולות כדי לבנות תכניות חינוך, תכניות קהילה, תכניות חיים משותפים, מה שיעזור לנו לבנות את התשתיות האלו לפני שהדברים קורים ונוכל להתמודד עם משברים שקורים בינינו.

מיכל סלע: זה הדבר הראשון.

מיכל סלע: הנקודה השנייה שכולם דיברו עליה כאן היא עניין החינוך.

מיכל סלע: בדוח מבקר המדינה צוין שאין היום שום תכנית אסטרטגית של משרד החינוך לחיים משותפים.

מיכל סלע: זה דבר שאנחנו חייבים לטפל בו, אנחנו חייבים לדרוש אותו.

מיכל סלע: סכומים מגוחכים מושקעים היום במפגש בין בני נוער יהודים וערבים - באזור השני מיליון שקל בשנה.

מיכל סלע: זה דבר שברור שהוא מגוחך לחלוטין.

מיכל סלע: זה דבר שלא נותן מענה ואפשרות לבני נוער להיפגש אחד עם השני, דבר שאנחנו יודעים שמוביל להבנה יותר גדולה ולקבלת השונה.

מיכל סלע: זאת הדרך היחידה שלנו לתת כלים לילדים שלנו כדי שיוכלו להתמודד עם העתיד שאנחנו יודעים שהולך להיות להם.

מיכל סלע: הם בטוח הולכים לחיות במדינה הזאת ביחד, רק אנחנו לא נותנים להם את הכלים להתמודד עם הדבר הזה.

מיכל סלע: זאת נקודה שאנחנו פשוט חייבים לשים בה תקציבים.

מיכל סלע: הנקודה השלישית היא עניין השפה, לתת כלים לנוער ולצעירים ערבים לדבר עברית דבורה.

מיכל סלע: אלו תכניות שקורות היום במשרד החינוך.

מיכל סלע: גבעת חביבה מפעילה עם משרד החינוך תכנית ללימוד עברית דבורה בבתי ספר בחברה הערבית, הבעיה היא שפשוט אין שם תכניות רחבות מספיק וגדולות מספיק.

מיכל סלע: אנחנו חייבים תכנית אחת גדולה שיישפכו עליה כספים על-מנת שנוכל לראות שינוי תוך שנים ספורות.

יואב סגלוביץ': אנחנו חוזרים אחורה לחודש האחרון שמבחינה מסוימת יכול לתקוע את כל התהליך הזה.

יואב סגלוביץ': אני לא מזלזל במה שהיה בחודש האחרון.

יואב סגלוביץ': למרות העוצמות של מה שהיה בחודש האחרון, אסור שיהיה פה שיח של קיצוניים.

יואב סגלוביץ': אני מדבר על העניין הזה דווקא פה בכנסת, כי הייתה את ההבנה של מנסור בפעם הקודמת.

יואב סגלוביץ': מי שיעיין בתכנית הממשלתית או בהצעות של צוות המנכ"לים יראה שחלק גדול ממה שנאמר פה כתוב שם.

יואב סגלוביץ': תופעת חוסר המעש כתובה שם, הנושא שקשור לאלימות כתוב שם.

יואב סגלוביץ': מה שלא כתוב שם זה הנושא של כלכלה שחורה, כלכלה הפוכה, חוסר היכולת לקבל משכנתאות, חוק קמיניץ, חוק הלאום.

יואב סגלוביץ': כל הדברים האלה נמצאים במצעים של מפלגות פוליטיות.

יואב סגלוביץ': במפלגה שלי אנחנו רוצים להקפיא את חוק קמיניץ, אנחנו רוצים לעשות תיקון לחוק הלאום.

יואב סגלוביץ': זה לא סיפור של ערבים ויהודים, זה סיפור של תפיסות עולם.

יואב סגלוביץ': אני רוצה לחזור לעניין של תיקון תפיסות עולם.

יואב סגלוביץ': אני מוכן להתווכח עם כל אחד.

יואב סגלוביץ': יכול לבוא חבר הכנסת שיקלי ולהגיד שיש לו דעה שונה.

יואב סגלוביץ': אני יהודי ציוני שחושב שציונות זה שוויון במדינת ישראל, שחושב שצריך שיהיה חוק יסוד השוויון, שחושב שצריך להקפיא את קמיניץ.

עמיחי שיקלי: שוויון אזרחי, לא לאומי.

יואב סגלוביץ': אל תלמד אותי ציונות.

יואב סגלוביץ': אם היום הייתי במשטרת ישראל לא היה מתפרע אחד שלא הייתי תופס באוזן ומעמיד לדין, לא משנה אם זה 1,000, 2,000 או 3,000.

יואב סגלוביץ': אין שום סיבה לשבור את הרמזורים בכביש ואדי ערה, זה פשוט ונדליזם.

יואב סגלוביץ': הסיפור פה הוא לא של ערבים יהודים, הוא סיפור של עבריינים קשים שיש בו גם מרכיבים לאומניים משני הצדדים.

יואב סגלוביץ': אני מקווה, מצפה, מבקש שיעלה משרד החינוך ויגיד מה הוא עושה למימון התכנית, שיעלה משרד העבודה והרווחה ויגיד מה הוא עושה, שתבוא משטרת ישראל ותגיד מה היא עושה, שתבוא כנסת ישראל ותגיד מה היא עושה.

יואב סגלוביץ': אני מזהיר את עצמנו שלא נברא עולם חדש.

יואב סגלוביץ': יש כבר תכניות שנעשו לאורך תקופה ארוכה, יש מחקרים של השנים האחרונות, יודעים מה צריך לעשות, רק צריך ממשלה שתרצה לעשות וכנסת שתפקח על עבודת הממשלה.

מנסור עבאס: ממשלה מתפקדת.

יואב סגלוביץ': כל ממשלה שלא תהיה, לא משנה כרגע.

יואב סגלוביץ': המבחן של החדר הזה, של הוועדה הזאת, שלנו כנבחרי ציבור, הוא לגרום לכך שכל ממשלה תיקח את הסיפור הזה ותטפל בו במימד של עומק.

יואב סגלוביץ': הכל כתוב, נשאר רק לעשות.

מנסור עבאס: רמזי חלבי, בבקשה.

רמזי חלבי: אני מברך את חבר הכנסת ד"ר מנסור עבאס על היוזמה, על קיום הוועדה, ומאחל לכם הצלחה.

רמזי חלבי: אני מדבר בשם ארגון "צופן" שעוסק בשילוב האוכלוסייה הערבית בתעשיית ההייטק.

רמזי חלבי: 20% מאוכלוסיית המדינה הם מהאוכלוסייה הערבית.

רמזי חלבי: הם תורמים רק תשעה אחוז לתל"ג.

רמזי חלבי: יש מקום לשלב עוד יותר טוב את האוכלוסייה הערבית בכלכלת המדינה.

רמזי חלבי: זה שהאוכלוסייה הערבית לא משולבת מספיק בכלכלה של מדינת ישראל גורם להפסד של 32 מיליארד שקל לתוצר הלאומי הגולמי של מדינת ישראל.

רמזי חלבי: אנחנו חברה לתועלת הציבור, אנחנו יהודים וערבים שפועלים ביחד כדי לשלב את האוכלוסייה הערבית בהייטק.

רמזי חלבי: אנחנו פועלים בשלושה מישורים.

רמזי חלבי: מישור אחד זה טיפוח ההון הטכנולוגי בחברה הערבית, לעודד את הצעירים ללכת ללמוד מקצועות STEM.

רמזי חלבי: היום, לשמחתי הרבה, יש היענות גדולה בקרב הצעירים הערבים, אחוז גבוה של אנשים לומדים בטכניון.

רמזי חלבי: 25% מאלה שלומדים בטכניון את מקצועות המחשב באים מהאוכלוסייה הערבית.

רמזי חלבי: למעלה מ-50% מהם הן נשים ערביות.

רמזי חלבי: מישור שני שבו אנחנו פועלים הוא הפיכת תעשיית ההייטק בישראל לסביבה משותפת של יהודים וערבים.

רמזי חלבי: אנחנו מדברים על חברה משותפת בפרקטיקה, בעשייה, לא רק בהצהרות.

רמזי חלבי: הדבר השלישי זה קידום מדיניות ארצית של ההייטק בחברה הערבית בשילוב הרשויות.

רמזי חלבי: יש לנו הצלחות גדולות בעיר נצרת, התחלה מאוד טובה בכפר קאסם, ועכשיו אנחנו פועלים כדי להרחיב את ההייטק באום אל-פחם ובערערה.

רמזי חלבי: יש החלטת ממשלה על הקצאת 25 מיליון שקל, החלטה 3780, שאנחנו מבקשים שהיא תקודם ויושקעו הכספים האלה בישובים הערביים כדי לעודד הייטק.

רמזי חלבי: יש אינטרס לאומי לפתח את המשאב האנושי בחברה הערבית, לרתום את הכישרונות האלה לקטר ההייטק הישראלי, לסטארט-אפ ניישן, שזה גם יכול להעמיק את השותפות בין הציבור הערבי ליהודי.

רמזי חלבי: ממשלת ישראל תומכת במהלך הזה.

רמזי חלבי: אנחנו פועלים גם כסוכן של ממשלת ישראל ושל תורמים בכל מיני מקומות בעולם על-מנת לקדם הייטק בחברה הערבית לטובת החברה הישראלית בכללותה.

מנסור עבאס: אין ספק שהתחום הזה הוא אחד התחומים שאנחנו צריכים לקדם בחברה הערבית ויש בו מנוף רציני לכלכלה בכלל ולכלכלה של החברה ערבית בפרט.

מנסור עבאס: יש רצון עז אצל הצעירים הערבים להשתלב בתחום ההייטק ולהתקדם בנושא הזה.

רמזי חלבי: כראש רשות לשעבר אני רוצה לומר לך שאנחנו רוצים להביא את התעשייה לתוך הישובים, לא רק לשלב כמה שיותר מהנדסים ערבים בעיר.

מנסור עבאס: אנחנו נרחיב את הדיון בנושא הזה כחלק מתכנית כוללת של הוועדה.

מנסור עבאס: נועם גרובר, ראש אגף מחקר במועצה הלאומית לכלכלה, בבקשה.

נועם גרובר: תודה רבה על ההזדמנות לדבר בפני הוועדה החשובה הזאת.

נועם גרובר: אני רוצה להציג את הפרספקטיבה מזווית דמוגרפית ומזווית של חינוך.

נועם גרובר: אנחנו נמצאים עכשיו בעיצומו של גל דמוגרפי של צעירים ערבים.

נועם גרובר: למה אני מתכוון?

נועם גרובר: לפני כ-18 שנה היה שיא של ילודה בקרב האוכלוסייה הערבית.

נועם גרובר: מאז הילודה רק ירדה.

נועם גרובר: אם 20% מקבוצת הגיל הזאת היו במדינה לפני כ-10 שנים, עכשיו מדובר בכ-30%, שזאת עלייה מאוד משמעותית.

נועם גרובר: כמו שאנחנו יודעים מהמחקר, אוכלוסייה צעירה היא גורם של חוסר יציבות, במיוחד כשמדובר בגברים עם כישורים נמוכים, בגברים לא משכילים.

נועם גרובר: את זה בדיוק אנחנו חווים עכשיו.

נועם גרובר: אנחנו חווים עכשיו מאסה של גברים צעירים לא משכילים שמגיעים לשוק העבודה ולא מוצאים את עצמם.

נועם גרובר: אם הם מחפשים להקים משפחה, אין להם את היכולת לכלכל משפחה, ואם הם רוצים להקים בית ולקחת משכנתה, אין להם את היכולת לעשות את זה.

נועם גרובר: זה גורם של חוסר יציבות מאוד גדול שאנחנו רואים גם בהיבטים של פשיעה.

נועם גרובר: בהחלט יכול להיות שזה חלק מהגורמים מאחורי גל האלימות האחרון.

נועם גרובר: בחרתי פה להציג את מבחני פיז"ה, את המבחנים שניתנים לבני 15 בכיתה י'.

נועם גרובר: שאר המבחנים, אם מבחני מיצ"ב ומבחנים בינלאומיים אחרים, נותנים תמונה דומה.

נועם גרובר: אם אנחנו מסתכלים על הבנות הערביות, אפשר לראות מגמה של שיפור, אפשר אפילו לומר סגירת פערים.

נועם גרובר: בהקשר של הבנים הערבים אנחנו לא רואים מגמה של שיפור.

נועם גרובר: ב-2018 היה מבחן הפיז"ה האחרון.

נועם גרובר: אז התוצאות היו מאוד נמוכות, הייתה ירידה.

נועם גרובר: אלה שהיו ב-2018 בני 15, עכשיו הם בני 18.

מנסור עבאס: יש הסבר לירידה הזאת?

נועם גרובר: זה כבר מגיע מהעולם הפדגוגי.

נועם גרובר: מה שאני כן יכול להגיד זה שהחברה הערבית מאופיינת בזה שהיא מייעדת את הגברים לעבודות כפיים.

נועם גרובר: אם אנחנו מסתכלים על האוכלוסייה היהודית ומסתכלים על כל העולם, אז בנים הם קצת יותר טובים מבנות במבחנים במתמטיקה, ואת זה אפשר להסביר בהיבטים תרבותיים.

נועם גרובר: במצב שבו האוכלוסייה מייעדת את הגברים לעבודות כפיים כמו בחברה הערבית בארץ או כמו בחברה השחורה בארצות הברית, ניתן לראות מגמה הפוכה.

נועם גרובר: למישהו שמיועד מראש לעבוד עם הידיים פחות חשוב לפתח את הכישורים הכמותיים, פחות חשוב לפתח את הכישורים היותר מתוחכמים.

מנסור עבאס: האם יש במועצה הלאומית לכלכלה תכניות מיוחדות לחברה הערבית או שנותנים לשגרה לעשות את שלה?

נועם גרובר: השאלה במקומה.

נועם גרובר: אנחנו שותפים לצוותים שבונים את תכניות החומש.

נועם גרובר: בתכנית 922, תכנית שהיא בהובלת המשרד לשוויון חברתי, אנחנו שותפים במיוחד בנושא של המשכנתאות.

נועם גרובר: נושא המשכנתאות הוא נושא מאוד נרחב.

נועם גרובר: אנחנו יודעים שאם הגברים הערבים הצעירים מצליחים לקבל משכנתה, מצליחים להחזיק עבודה, מצליחים לבנות בית, זה דבר שהוא גורם מאוד מאוד מייצב עבורם, כי זה משפר את איכות החיים שלהם, זה משפר מאוד את המקום שלהם בקהילה כשחקנים נורמטיביים ותורמים.

נועם גרובר: אנחנו שמים הרבה דגש על הנושא של לאפשר את נושא המשכנתאות, שזה דבר שמתחבר לכל הנושא של התכנון והרישום של נכסים, קרקעות ובתים בחברה הערבית.

מנסור עבאס: זה מאוד חשוב, נועם, שתהיה יוזמה בתחום הזה של מתן משכנתאות, אבל אם אין תכנון, אם אין הקצאת קרקעות, אם אין בנייה לגובה ובנייה רגילה, אז אין תכלית למשכנתאות.

נועם גרובר: אני מסכים איתך.

נועם גרובר: דיברו פה הדוברים הקודמים על הפער בין נשים לגברים בחברה הערבית.

נועם גרובר: יש פערים בתוך החברה הערבית, במיוחד בין נשים לגברים.

נועם גרובר: כשאתה הולך לכיתה של חמש יחידות מתמטיקה, פיזיקה או מדעי המחשב בחברה היהודית, יש בדרך כלל רוב של בנים, סדר גודל של שני שליש-שליש.

נועם גרובר: כשאנחנו הולכים לבתי ספר מקבילים בחברה הערבית, המצב שם הפוך.

נועם גרובר: אנחנו רואים בחברה הערבית פנייה מאוד חזקה של נשים לכיוונים של השכלה ואקדמיה.

נועם גרובר: אצל הגברים אמנם אפשר לראות שיפור בשנים האחרונות, אבל המגמה יחסית חלשה, מה שגורם לפער מאוד משמעותי.

נועם גרובר: אני מראה לכם פה איזה שיעור מקרב הצעירים פונים ללימודים אקדמיים, לא כולל את המכללות להוראה, ואפשר לראות שנוצר פער מאוד גדול בין גברים לנשים.

נועם גרובר: אנחנו רואים סוג של עזיבה של המקצועות הרפואיים והפרא רפואיים לטובת לימודי הנדסה והייטק, דבר שהוא דווקא סיבה לאופטימיות.

מנסור עבאס: ליטל גרוסמן, רופאים לזכויות אדם, בבקשה.

ליטל גרוסמן: תודה על ההזדמנות.

ליטל גרוסמן: אני רוצה להעלות את הסוגיה של הבריאות באוכלוסייה הערבית.

ליטל גרוסמן: לבריאות יש תכנית מאוד מאוד טובה שפותחה במשך השנים על ידי משרד הבריאות והמשרד לשוויון חברתי, רק היא לא זוכה לתקצוב.

ליטל גרוסמן: הייתי שמחה שהוועדה תפעל לקדם את התכנית הזאת במסגרת תכנית החומש לאוכלוסייה הערבית או במסגרת נפרדת.

ליטל גרוסמן: האוכלוסייה הערבית חולה יותר, חיה פחות, מתה יותר מתחלואה שאפשר למנוע אותה, ומגיעה לטיפול בשלב הרבה יותר מתקדם, שזה משהו שאנחנו רואים שוב ושוב ושוב.

ליטל גרוסמן: אני רוצה להזכיר שבמסגרת חוק בריאות ממלכתי ישראל מדברת על צדק, שוויון ועזרה הדדית, אבל בפועל זה לא מתקיים, הפערים רק הולכים וגדלים.

ליטל גרוסמן: ראינו בקורונה איך משרד הבריאות הגיע באיחור לטפל באוכלוסייה הערבית, איך היה קשה לתת את המענה בגלל שהיה צריך לגשר על פער מאוד מאוד גדול.

ליטל גרוסמן: בזכות סיוע של האוכלוסייה עצמה הצליחו לגשר על הפערים האלה.

ליטל גרוסמן: אנחנו עוקבים בדאגה אחרי הפערים האלה.

ליטל גרוסמן: אנחנו עוקבים בדאגה גם אחרי חוסר האמון ההולך וגדל בקרב האוכלוסייה הערבית כלפי מוסדות השלטון.

ליטל גרוסמן: משרד הבריאות מודע לזה, עובד על זה.

ליטל גרוסמן: אמנם קמה ועדה למניעת הדרה וגזענות במערכת הבריאות, אבל צריך להקדיש לזה הרבה יותר משאבים.

ליטל גרוסמן: זה חלק ממה שתכנית הבריאות לשיפור האוכלוסייה הערבית צריכה לעשות.

ליטל גרוסמן: אני רוצה להתייחס למטפלים, לעובדי מערכת בריאות.

ליטל גרוסמן: בשבועיים האחרונים ראינו שמערכת הבריאות נתפסה בעיני רבים כאיזה שהוא אי של שפיות, מקום שבו אפשר לראות איך מתקיים דו קיום.

ליטל גרוסמן: אלינו הגיעו לא מעט פניות של עובדי מערכת הבריאות על כך שהם חוו התנכלות והשתקה בשל אמירות מאוד לגיטימיות שלהם.

ליטל גרוסמן: התחושה עכשיו שזה עבר ונגמר, אבל זה לא נגמר.

ליטל גרוסמן: שותפות אמת במערכת הבריאות לא מבוססת על השתקה ומחיקה של זהות.

ליטל גרוסמן: אני חושבת שצריך להקדיש מאמץ בנושא של גזענות פנימית בין עובדי מערכת הבריאות ובנושא של גזענות כלפי מטופלים.

ליטל גרוסמן: הדבר האחרון הוא ביחס לכפרים הלא מוכרים בנגב, איזו עבודה שעשינו בשיתוף עם קואליציית ארגוני הבריאות בנגב.

ליטל גרוסמן: בהזדמנות זו אני אגיד שלכפרים הלא מוכרים בנגב אין שום אמצעי הגנה.

ליטל גרוסמן: עתרנו שורה של ארגונים ותושבים לבג"ץ.

ליטל גרוסמן: המון שנים דנו בזה.

ליטל גרוסמן: עדיין אין מיגון בכפרים הלא מוכרים.

ליטל גרוסמן: אני ממש אשמח שזה יהיה על שולחן הוועדה, לפני שיהיו עוד אסונות בכפרים הלא מוכרים.

מנסור עבאס: יוסי חדד, בבקשה.

יוסי חדד: אני כמו כולם מברך על הוועדה, אני חושב שאנחנו בכיוון הנכון.

יוסי חדד: הייתי ממליץ ליושב-ראש הוועדה לקיים את הישיבה ביום רביעי באחת מהערים המעורבות, אם עכו או לוד, כדי להעביר איזו שהיא אמירה לאזרחי ישראל.

יוסי חדד: אנחנו במשרד הבינוי והשיכון פועלים בצורה מאומצת בחמש השנים האחרונות באמצעות החלטה 922.

יוסי חדד: עלית על נקודה חשובה, אדוני היושב-ראש, של לתת מענה לדיור לכלל אזרחי ישראל הערבים בכלל הישובים, בדגש על הבנייה הרוויה.

יוסי חדד: מתוך התקציב בהחלטת ממשלה 922, מתוך מיליארד 210 מיליון ש"ח שמשרד הבינוי והשיכון קיבל לפעול מול הישובים הערבים, הועברו בהרשאות מיליארד 100 מיליון ₪ לישובים הערבים.

יוסי חדד: חייבת להיות פה מעורבות יותר מאומצת של הרשויות, של הנהלת הרשויות, בניצול התקציבים, כי בסוף התושב בכפר, בישוב לא רואה את מה שהממשלה ואתם עושים למען האזרחים.

מנסור עבאס: יוסי, אנחנו נמשיך בישיבה אחרת שיותר תתמקד בנושא של תכנון ובנייה ומשרד השיכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להתייחס בקצרה לשלושה נושאים שעלו מתוך הישיבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למרות שאבי מעוז ושיקלי לא נמצאים פה עכשיו, כנראה שהם באו רק כדי להתלהם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הם כנראה חושבים שהם יושבים באיזו שהיא ועדה של מקארתי בארצות הברית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הקרנות שתומכות בארגוני שמאל הן קרנות שמטפלות בנושאים של קידום החברה הערבית שהמדינה מזניחה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה להתייחס לסוגיה של הגברים הערבים הצעירים ששליש מהם מתחת לגיל 20 לא עוסקים בשום דבר – לא בהשכלה, לא בתעסוקה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנתון הזה עולה פעם אחר פעם במהלך הפגישה הזאת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חושבת שלמדינה צריכה להיות תכנית לאומית כדי לטפל בסוגיה הזאת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בשנים האחרונות המדינה ניסתה לקדם כמה שיותר את הנושא של השכלה ותעסוקה איכותית של נשים ערביות, רק שאת הגברים הערבים היא הזניחה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בהרבה מאוד מהתעסוקה בשכר מינימום שנשים ערביות מוכנות להיות הגברים הערבים לא מוכנים להיות, לכן יש הרבה אלימות, ונדליזם ופשע של גברים ערבים צעירים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: דובר פה על השכלה גבוהה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם תסתכלו על המגמה שנמצאת היום בטכניון, תוכלו לראות שכמעט חצי מהסטודנטים הערבים שלומדים מדעים מדויקים הן נשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גברים ערבים לא הולכים להשכלה גבוהה איכותית, הם לא הולכים לתעסוקה איכותית, וזה פשוט חומר נפץ שתיכף יתפוצץ לכולנו בפנים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הנושא של דיור, תכנון ובנייה זה נושא של ביטחון אישי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נושא של תכנון ובנייה הולך ביחד עם הרחבות יישוב שעכשיו תקועות, הולך עם הסכמי גג אסטרטגיים שרק 15 ישובים ערבים קיבלו במסגרת 922 וכל השאר לא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו נמצאים במצב שבו 60,000 משפחות ערביות ויהודיות לא מחוברות לחשמל בגלל הנושא של טופס 4, התניה של טופס 4.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו מדברים על זה שיש עדיין הקפאה של אישור הותמ"ל שנותן מסלול מזורז לתכנון מפורט.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כל הסוגיות האלו הן סוגיות של שיכון, של תכנון ובנייה שאני חושבת שהוועדה צריכה להתעסק בהן.

מאזן גנאים: 48 ישובים ערביים הם בלי תכנית מתאר כוללנית, מה שאומר שאין ראייה עתידית ליישוב עצמו.

מאזן גנאים: אם לא תקום ועדה בין משרדית על מנת להתגבר על כל החסמים בתכנית 922, חלק גדול מהכספים האלה יישאר באוצר.

מאזן גנאים: חייב שיקום צוות בין משרדי על מנת שיטפל בכל החסמים שנמצאים בישובים הערבים.

מנסור עבאס: בנושא של 922 נקיים דיון קרוב, מין ביקורת והערכת מצב בקשר ליישום של 922.

מנסור עבאס: 922 נגמרה מבחינת השנים.

מנסור עבאס: היא אמנם הוארכה לשנה הזאת, אבל אין תועלת בהארכה הזאת כשהכסף שנשאר כמעט ולא נוצל.

מנסור עבאס: אנחנו רוצים ללמוד מהכישלונות שהיו בשלב היישום של 922, איך אפשר להתגבר על זה בתכנית הבאה שאמורה להיות מאושרת השנה הזאת.

מנסור עבאס: אנחנו ניקח חלק בדיון הזה.

מנסור עבאס: חובב ינאי, בבקשה.

חובב ינאי: תודה על רשות הדיבור.

חובב ינאי: אני רוצה לנצל את הדקות האלו של סוף הדיון כדי לדבר על נושא הבריאות, להוסיף קצת על מה שאמרה חברתי ליטל קודם, ולהדגיש את החשיבות של הפעילות בנושא הזה.

חובב ינאי: הזכות לבריאות היא זכות חברתית ומוסרית מדרגה ראשונה.

חובב ינאי: התפקיד של המדינה הוא לדאוג לבריאות אזרחיה.

חובב ינאי: יש פערים מאוד מאוד גדולים בנושא בין יהודים לערבים שאנחנו מכירים לאורך שנים.

חובב ינאי: אנחנו מכירים אותם בעיקר מהקורונה כשהחברה הערבית סבלה מתמותה עודפת, לפעמים כפולה ולפעמים משולשת מהחברה היהודית, ולא מדובר במספרים זניחים.

חובב ינאי: התמותה מהקורונה בחברה הערבית הייתה בגיל הרבה יותר צעיר מאשר בחברה היהודית, מה שבעצם חשף או גילה מחדש את הפערים האלה.

חובב ינאי: אני רוצה להצטרף לליטל ולהזכיר את תכנית הבריאות בחברה הערבית שמשרד הבריאות גיבש.

חובב ינאי: התכנית הייתה מוכנה כבר באפריל 2019, רק לא יצאה לפועל בגלל השיתוק הפוליטי.

חובב ינאי: אני מציע, אדוני היושב- ראש, אם זה בסדר שתהיה ועדה שעוסקת בבריאות בחברה הערבית על מנת שנוכל לקדם את התכנית הזאת, היא זקוקה לתמיכה פוליטית גם מכם, מצד חברי הכנסת.

חובב ינאי: אני מבין שהסוגיות של ביטחון אישי, תכנון, חינוך, כולן חשובות ביותר, אבל גם הנושא של בריאות בחברה הערבית היא סוגיה חשובה ביותר.

חובב ינאי: התכנית עומדת על הפרק, היא טובה, וצריך לנצל אותה.

חובב ינאי: אני אשמח אם תהיה ועדת משנה שתדון ונוכל אנחנו הגופים האזרחיים יחד עם הפוליטיקאים, יחד עם משרד הבריאות ואנשי הבריאות בחברה הערבית, לקדם את זה בצורה מוצלחת.

מנסור עבאס: התכנית של משרד הבריאות שכבר הוכנה ומחכה לאישור ולתקצוב, מצטרפת לתכנית מיגור הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: יש הרבה תכניות.

מנסור עבאס: גם לנושא של העוני יש תכנית.

מנסור עבאס: הכל לא מתקדם בין השאר בגלל שאנחנו תקועים במבוי הסתום הפוליטי.

מנסור עבאס: זה לא אמור להיות מכשול, כי אם רוצים לקדם נושאים אז כן עושים.

מנסור עבאס: בהתמודדות העוצמתית עם מגפת הקורונה הושקעו עשרות אם לא מאות מיליארדי שקלים בלי שהיה תקציב למדינה.

מנסור עבאס: תמיד אפשר למצוא פתרונות ולקבל החלטות אם רוצים.

מנסור עבאס: כנראה שבעיות החברה הערבית לא נמצאות על סדר היום של קברניטי המדינה.

זאהי סעיד: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מנסור עבאס ואת חברי הוועדה על קיום הוועדה וניהולה.

זאהי סעיד: אני שותף עם משרד הבריאות בתכנית לצמצום פערים בבריאות בחברה הערבית.

זאהי סעיד: בחברה הערבית יש בעיה די קשה מבחינת תחלואה, מבחינת תוחלת חיים.

זאהי סעיד: יש הבדל של חמש שנים בתוחלת חיים ובאיכות החיים בין החברה הערבית ליהודית - נשים וגברים בהתאמה.

זאהי סעיד: כמובן שההשקעה בסוגיה הזאת היא מאוד חשובה.

זאהי סעיד: אנחנו צריכים להשקיע בקידום בריאות.

זאהי סעיד: כשאנחנו מדברים על סכרת, השמנה ועישון, אז שלושת הדברים הגדולים האלה, כשכמובן יש עוד הרבה סוגיות נוספות, תורמים לפערים הגדולים בתחלואה בחברה הערבית, לכך שיש לנו הרבה יותר מחלות כרוניות בגילאים יותר צעירים.

זאהי סעיד: למשרד הבריאות יש כבר תכנית מוכנה שעבדו עליה הרבה שנים.

זאהי סעיד: אני מבקש מחברי הוועדה שגם הנושא הזה יהיה אחד הנושאים שתקדמו אותו, שתדחפו אותו.

זאהי סעיד: אני מבקש שמשרד האוצר יקדם את התכנית של משרד הבריאות שדחפנו והיינו שותפים כולנו לבנייה שלה.

זאהי סעיד: יש תכנית מוכנה, רק צריך לשכנע ולהשיג תקציבים.

זאהי סעיד: אנחנו ממתינים כבר שנתיים מאז שנפלה הממשלה כדי לקיים את התכנית הזאת.

זאהי סעיד: יש לכם פה תכנית מצוינת שתטפל בפערים בחברה הערבית, בפערים בבריאות, בפערים מבחינת איוש תפקידי ניהול בחברה הערבית.

זאהי סעיד: מדובר בתכנית מאוד מקיפה.

זאהי סעיד: אני מאחל לכל המדינה, למרות הפערים בחברה הערבית, הפערים בבריאות והפערים באיוש תפקידי ניהול, שתתנהל איך שמערכת הבריאות מתנהלת בין ערבים ליהודים - בדו-קיום, באחווה ובעבודה ביחד.

זאהי סעיד: אם כל המדינה תגיע למצב דומה למערכת הבריאות למרות כל החסמים - נהיה במצב מצוין.

מנסור עבאס: לנושא של הבריאות נקדיש ישיבה מיוחדת.

מנסור עבאס: גם את התכנית עצמה אני מכיר, ניסינו לקדם אותה בקדנציה שעברה.

מנסור עבאס: אנחנו נחזור וננסה לקדם את התכנית הזאת.

מנסור עבאס: אנחנו נסכם את הישיבה הזאת.

מנסור עבאס: אנחנו קוראים להרגיע את המצב, לחזור לשפיות, ולקדם שיח של סובלנות והכלה במקום הדרה והסתה.

מנסור עבאס: אנחנו דורשים לעצור את גל המעצרים ולשחרר את העצורים, במיוחד את הסטודנטים שצריכים להשלים את מטלות הלימודים שלהם.

מנסור עבאס: הוועדה קוראת לממשלה לטפל בבעיות העומק של החברה, במיוחד בתופעת הפשיעה והאלימות, ולקדם את התכנית המיועדת בתחום הזה, כשלזה נוסיף את התכנית של הבריאות.

מנסור עבאס: הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית תשקוד על הטיפול בכל האתגרים שהם תוצאה של המשבר האחרון, וגם על הטיפול בכל בעיות העומק של החברה הערבית - מיגור הפשיעה והאלימות, מצוקת הדיור, התכנון החסר בחברה הערבית, הסדרת המעמד המוניציפאלי של הישובים הלא מוכרים בנגב, קידום הייצוג ההולם שהוא כרגע לקוי בשירות המדינה ובחברות הממשלתיות והציבוריות, טיפול מקיף ורציני ועמוק בתופעת העוני, הפיתוח הכלכלי בחברה הערבית, קידום מערכת החינוך והרווחה בחברה הערבית, ומתן מענה לצעירים הערבים בקבוצת הגיל בין 18 ל-24 שנשאבים כל פעם למעגל האלימות והפשיעה או למעגל המחאות ובסופו של דבר משלמים את המחיר על האירועים.

מנסור עבאס: הוועדה מודה למשתת

מנסור עבאס: פי הדיון - לארגוני החברה האזרחית, משרדי הממשלה, חברי הכנסת, אקדמאים - על הסקירות אשר הביאו בפנינו.

מנסור עבאס: הוועדה תעבד את כל הנתונים והחומר הרב שעלה במהלך הדיון ואשר התקבל גם במשרדי הוועדה לכדי תכנית עבודה שתיתן מענה רחב לפערים ולצרכים בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אני מאוד מודה לחברי הכנסת, לאנשי צוות הוועדה.

מנסור עבאס: תודה לכם.