ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 2, 2021-05-03 10:30

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אנחנו חווינו חוויה נוראה בסוף השבוע שעבר במירון.

משה גפני: טרגדיה שאני חושב שלא היתה כמותה מאז קום המדינה במישור האזרחי.

משה גפני: 45 הרוגים, כל כך הרבה נפגעים.

משה גפני: משפחות.

משה גפני: אבות וסבים שמתפללים איתי, שלושה, אני מתפלל איתם כל בוקר, שהילדים, הנכדים שלהם נהרגו.

משה גפני: זה משהו שהוא לא נתפס.

משה גפני: שמעתי על זה ביום חמישי לפנות בוקר.

משה גפני: זה היה דבר שאי אפשר לתאר אותו.

משה גפני: אני לא זוכר.

משה גפני: היה באסון הכרמל, אבל במסה כזאת עם כל כך הרבה פצועים וכל כך הרבה נפגעים, זה היה דבר שאי אפשר לתאר אותו, ואני מבקש להשתתף בצערם של המשפחות, כמה שאפשר לנחם בעניין הזה.

משה גפני: אני מבקש לשלוח איחולי החלמה לפצועים.

משה גפני: אני מבקש לציין עוד דבר שלדעתי, מאוד חשוב.

משה גפני: אני הרבה שנים כאן.

משה גפני: ההזדהות של הציבור בכלל, שהיה מדובר על קבוצה כמעט מוגדרת – זה אמנם לא רק חרדים אבל היה מוגדר מאוד, והציבור, החברה בישראל כולה, ללא יוצא מן הכלל, גם יהודים וערבים, אבל החברה בכלל הביעה הזדהות ראויה לכל שבח, ראויה לציון, עם משפחות הנפגעים, עם הנפגעים, הפצועים.

משה גפני: התרמות הדם שנעשו בכיכר רבין ובמקומות אחרים ראויים לציון, ואני רואה בזה דבר שמחויב לציון, וצריך לדבר על העניין הזה.

משה גפני: נקווה שההזדהות הזאת תהיה לא רק בזמן אסון כבד אלא תהיה במשך כל השנה.

משה גפני: אני אאפשר לכל אחד שירצה לדבר על העניין הזה כמובן, אבל אני מבקש, יצא לי לשמוע פרשנים מכוח עצמם, שאמרו שהחרדים – לא אכפת להם מהמדינה, ושיתנהל הכול כפי שיתנה, וכמובן שהכניסו לעניין הזה שלא באים בטענות לאף אחד ולא מדברים על הקמת ועדת חקירה ומשלימים עם זה כגזרה משמיים ולא אכפת להם.

משה גפני: אז מה?

משה גפני: אז יש הרבה אנשים וקורה אסון.

משה גפני: אני פשוט רתחתי מזעם כששמעתי את זה.

משה גפני: ביקשתי מהעוזרים שלי להוציא את הפרוטוקולים.

משה גפני: אני הרבה שנים בכנסת, והייתי גם בוועדה לביקורת המדינה, גם בוועדת הפנים, בשעתו הייתי יושב-ראש, לאחר מכן גם כאן בוועדה הזאת וגם במליאת הכנסת - העליתי את העניין הזה פעם אחר פעם אחר פעם.

משה גפני: אני ביקשתי – יש לי ערימה כזאת של פרוטוקולים, אבל אבקש בקצרה לומר לכם, אחד מיני רבים.

משה גפני: אני מעלה הצעה לסדר במליאת הכנסת ב-2 ביולי, אני מעלה את זה ב-11 ביוני 2008, ומבקש להקים ועדת חקירה פרלמנטרית על נושא המירון - אחד מיני רבים.

משה גפני: לא משהו אקראי.

משה גפני: ואני מבקש במליאת הכנסת להקריא מכתב שקיבלתי לפני כמה ימים – אני מדבר על 2008 – "שלום לחבר הכנסת גפני, אדון נכבד.

משה גפני: עליי להבהיר מראש כי איני נמנה עם כלל בוחריך.

משה גפני: אני יהודי חילוני לחלוטין החש כבוד גדול למסורת ישראל וליהדות.

משה גפני: אני שולח לך דואר זה מאחר שראיתי אותך בקבר הרשב"י שאתה עושה חלאקה לנכד שלך".

משה גפני: וזה נכון.

משה גפני: בל"ג בעומר לא הייתי מעולם במירון בגלל החשש של מה שקורה שם, ועשיתי חלאקה לנכד שלי ביום רגיל, כשאין הרבה אנשים, "והחלטתי לכתוב לך – אולי ישנה דבר מה.

משה גפני: פעם ראשונה בחיי שהייתי באתר וכך גם אשתי.

משה גפני: היינו ממש מזועזעים ממראה המקום ובעיקר מהכניסה אליו.

משה גפני: זאת החל מהכניסה למושב ועד האתר עצמו – הזנחה, לכלוך וזוהמה בכל מקום.

משה גפני: האם כאדם דתי וכנציג ציבור אין הדבר מפריע לך?".

משה גפני: אני מקריא את המכתב הזה במליאת הכנסת.

משה גפני: "האם כך צריך להיראות אתר מורשת של עם ישראל?

משה גפני: כך מכבדים אותו באי המקום?

משה גפני: טיילתי בכל העולם, והייתי באתרים מקודשים לדתות שונות ומשונות, ועליי לציין בצער ובבושה כיהודי וכישראלי שמעולם לא נתקלתי בתופעה כה מבישה.

משה גפני: מאוד עצוב לי.

משה גפני: אצטט את דברי אשתי על מה שהיא ראתה שכן היא ממש חזרה בטראומה מהנושא, וכבר 28 שנים".

משה גפני: גם אמרתי את שמו.

משה גפני: התקשרתי אליו לפני הדיון הזה ושאלתי אם אני יכול לומר את שמו, ואמרתי את שמו.

משה גפני: "המחזות הם נוראיים" וכו'.

משה גפני: שנים רבות בכנסת דנים על העניין הזה.

משה גפני: פעם דנה ועדת הכלכלה על ההיסעים, פעם דהנ ועדת הפנים על המקום עצמו.

משה גפני: פעם דנה הוועדה לביקורת המדינה כפי שהיא גם דנה לאחרונה.

משה גפני: לא יהיה פתרון נקודתי.

משה גפני: יש פה כשל מערכתי - אני אומר את זה ב-2008 – אני אומר; לא שאומרים ואני צריך לבוא ולהתגונן.

משה גפני: אני עומד מול האטימות של הממשלה.

משה גפני: אגב, זו היתה ממשלת אולמרט אבל זה כל הממשלות.

משה גפני: אין לי האשמה כלפי ממשלה כזו או אחרת.

משה גפני: כך התייחסו למירון כל הזמן.

משה גפני: ואני מבקש להקים ועדת חקירה פרלמנטרית.

משה גפני: אני מביא את כל הדיון הזה.

משה גפני: אני רק אומר, שאם חס וחלילה יהיה אסון במקום הזה, הוא יהיה אסון גדול מנשוא.

משה גפני: אני אומר את זה אז, ואז אני מבקש ממליאת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית שתהיה, אל"ף, מעורבות המדינה על רשויותיה – כך אני מבקש מוועדת החקירה – וכן גופים נוספים בעלי סמכות לפעול באתר, בפעילות האתר, בתחזוקתו ופיתוח התשתיות בו.

משה גפני: הדרכים להפיכת האתר למקום אטרקטיבי, מסודר ומוכשר לקליטת מתפללים ומבקרים במקום, מבחינת הפעילות באתר ביום ל"ג בעומר לרבות מערך תחבורה ציבורית לאתר ממנו, דרכי גישה, חניונים, פעולות המשטרה וכו'.

משה גפני: ואז זה עובר להצבעה, ובהצבעה כמובן כולם בעד, אין נגד ואין נמנעים.

משה גפני: כולם מכל המפלגות הצביעו בעד.

משה גפני: לצערי הרב זה היה ב-2 ביולי.

משה גפני: אחרי זה הכנסת יצאה לפגרה ב-10.8, אהוד אולמרט התפטר, זה היה ב-21.9, באותו פרק זמן די מוגבל והבחירות היו ב-10.2.2009.

משה גפני: כלומר הנושא הזה התמסמס כי הכנסת לא המשיכה.

משה גפני: אני אחרי הבחירות האלה נבחרתי להית יושב-ראש ועדת הכספים וקיימנו על זה דיון כאן בוועדה.

משה גפני: קיימנו על זה דיונים.

משה גפני: להגיד היום כבר שנים מצד עצמם שהחרדים לא רוצים שייגעו בזה, הם רוצים שהכול יתנהל ככה – אני נציג של הציבור החרדי.

משה גפני: אני מדבר על זה לדעתי כ-15 שנה, אולי יותר.

משה גפני: לא היה אחד שהעיר לי על זה, מישהו חרדי.

משה גפני: זה מביא לידי ביטוי את המציאות הזאת שמדינת ישראל על כל רשויותיה פשוט הזניחה את המקום הזה.

משה גפני: המקום השני בגודלו מבחינת התיירים.

משה גפני: לדעתי התקרבנו כמעט ל-2 מיליון, אבל גם אם לא, מדובר על כמיליון, מיליון וחצי שמגיעים מכל העולם.

משה גפני: לצערנו הרב ראינו גם בהרוגים שיש כאלה מקנדה, מארצות הברית, ממקומות אחרים, ובאו פחות בגלל הקורונה.

משה גפני: המציאות הזאת - אני אומר כאן באופן המוסמך – הציבור כולו ללא יוצא מן הכלל, חרדים ושאינם חרדים, דתיים ושאינם דתיים, רוצים שהמקום הזה ינוהל על-ידי המדינה, ושינוהל כמו שצריך.

משה גפני: תראו את מה שהיה בכותל המערבי.

משה גפני: זה בעצם אותו דבר.

משה גפני: לקחו שם שכונה, סילקו אותה, בנו שם רחבה ענקית, מקום מכובד, מסודר, שעושים שם כל מה שעושים, והמקום הזה צריך להיות אותו דבר בקבר הרשב"י אלא אם כן אנחנו מדינת עולם שלישי שלא אכפת לנו ממה שקורה אצלנו.

משה גפני: יכולה להיות אוטונומיה כזאת – אני נוסע למירון; לא בל"ג בעומר, אבל נוסע.

משה גפני: אתה מרגיש בהרי ההימליה.

משה גפני: אתה נוסע על כביש מפותל, שאם חלילה קורה אירוע ביטחוני בדרך, אני לא רוצה לחשוב מה הולך לקרות.

משה גפני: איך מפנים אנשים, איך מגיעים כוחות הצלה.

משה גפני: זה כביש שבכל הארץ אנו רואים התרחבות הכבישים, מסלולים רחבים, נתיבים.

משה גפני: פה נוסעים מיליון וחצי איש, והוא נשאר כמו במלחמת השחרור.

משה גפני: לא עשו בעניין הזה דבר וחצי דבר.

משה גפני: אני אומר בשם כל הציבור וגם בשם הציבור החרדי – שהמדינה תיקח את האחריות על זה.

משה גפני: לא יפה לומר בימים כאלה שהציבור החרדי רוצה שזה יהיה ככה והוא סומך על הנס.

משה גפני: אנחנו לא סומכים על הנס.

משה גפני: אסור לסמוך על הנס.

משה גפני: זה דבר שהיה ברור שחלילה האסון יגיע.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אם יש מישהו שרוצה להתייחס, בבקשה.

מוסי רז: אדוני היושב-ראש, ראשית, מדובר באמת באסון מאוד-מאוד כבד.

מוסי רז: גם התעוררתי באמצע הלילה.

מוסי רז: היו שם ילדים, אבותיהם, המשפחות.

מוסי רז: כמובן נאחל החלמה לפצועים.

מוסי רז: אני משתתף בצער המשפחות.

מוסי רז: אני שמח מאוד על הדברים שאמרת.

מוסי רז: בכנסת במשך שנים גם אתה וגם היו אחרים, גם ממפלגתי – חברת הכנסת לשעבר מיכל רוזין, גם דודי אמסלם מהליכוד וגם אחרים שאיני זוכר כרגע, אז שאף אחד לא ייפגע, שהזהירו.

מוסי רז: הכתובת היתה על הקיר.

מוסי רז: לכן יש חשיבות גדולה מאוד שמדינת ישראל תחיל ריבונות על הר מירון בערך בצורה שאתה אמרת.

מוסי רז: צריכה להית רחבת קבר.

מוסי רז: אפשר לדמיין את הכותל או את רחבת הקבר של הרצל בהר הרצל שמסביב יכולים להיות אנשים.

מוסי רז: ודווקא בגלל זה צריכה לקום – ב-13 שנה איחור – ועדת חקירה ממלכתית שיתופית לא על מנת לחפש אשמים – ויש אשמים – אלא על מנת שהאסון הבא לא יקרה.

מוסי רז: הוא יכול לקרות במירון אבל רוב הסיכויים שהאסון הבא לא יקרה במירון.

מוסי רז: הוא יכול לקרות בכל מקום אחר בארץ.

מוסי רז: יכול להיות חלילה עוד פעם לחרדים, זה יכול להיות חלילה בעיקר לחילונים או בעיקר דרוזים או בעיר ערבים או קהל מעורב.

מוסי רז: זה יכול להיות כל דבר.

מוסי רז: אם אנחנו לא יודעים להיערך לאסון כזה, אסונות כאלה שקרו בעולם במגרשי כדורגל, באלף ואחד אירועים, בתחנת אוטובוס – היתה סערת גשם וכולם נכנסו אחד בשני.

מוסי רז: לכן צריכה לקום ועדת חקירה ממלכתית שיפוטית שתקבע כללים כדי שדברים כאלה לא יקרו בעתיד לא על מנת לחפש אשמים - זה הדבר הפחת חשוב.

מוסי רז: ובאמת אני חושב שחברי כנסת שונים ממפלגות שונות העלו את הנושא הזה משך שנים.

מוסי רז: אתה היית הראשון אבל לא היחיד.

מוסי רז: מניתי לפחות שניים אחרים.

מוסי רז: אני ממש מקווה, שנדע לעשות הכול שאסון מהסוג הזה יהיה האסון האחרון במדינת ישראל.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת קריב.

גלעד קריב: אני מצטרף כמובן לדברי היושב-ראש.

גלעד קריב: אני מביע את התנחומים.

גלעד קריב: כן אציין שהנושא הזה של העלאת זכרם של הנספים צוין גם באין ספור קהילות יהודיות בתפוצות שהקדישו את תפילות השבת האחרונה גם לעניין הזה.

גלעד קריב: אני מצטרף גם לדבריו של חבר הכנסת מוסי רז.

גלעד קריב: הצטערתי מאוד על ביטול ישיבת הממשלה אתמול, וחשבתי שהדרך הטובה ביותר לכבד את זכרם של הנספים הוא לכנס את ישיבת הממשלה, לפתוח אותה בדקת דומייה ובפרק תהלים, ותוך דקות אחדות לנעול את הישיבה אחרי קבלת החלטה על הקמת ועדת חקירה ממלכתית, כי דבר אחד ברור כבר עתה – לא מדובר בכשל נקודתי אלא כפי שהיושב-ראש ציין – בהזנחה רבת שנים ששותפים לה לצערנו מגוון רחב של מערכות שלטוניות בישראל, והניסיון להצביע על גורם אחד או על כשל אחד – מראש נדון לכישלון.

גלעד קריב: והכלי שקיים במדינת ישראל אם לחקור קשרים רב מערכתיים ולמצות את הבדיקה – לא את הדין – זו ועדת חקירה ממשלתית.

גלעד קריב: לצערי הוועדה לביקורת המדינה טרם הוקמה, ו-וועדת הכספים היא אחת משתי הוועדות היחידות שמתפקדות.

גלעד קריב: אני מקווה שכל חברי הוועדה הזאת יוכלו לא להותיר את דבריו של היושב-ראש רק כמחוות זיכרון אלא כן להוציא קריאה משותפת לאופוזיציה ולקואליציה להקים ועדת חקירה ממלכתית לאלתר.

גלעד קריב: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מתנצלת שאני צריכה לצאת לדיון אחר.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: בבקשה.

יואב סגלוביץ': חבריי, מה שאמר היושב-ראש - אני רוצה לקחת את זה למקום אחר דווקא בימים האלה.

יואב סגלוביץ': זה שכל חברי הכנסת מכל סיעות הבית בהזדמנויות שונות אמרו משהו ולא קרה דבר, זה אומר משהו על הכנסת, ואסור שהכנסת הזאת תהיה כנסת שעוסקת בחקיקה ממשלתית, אבל השיניים שלה כהות, ובסוף בהר מירון לא היתה ממשלה.

יואב סגלוביץ': ואני נמצא פה בכנסת שנתיים כבר ארבע כנסות, ואני שומע פה דברי להט מהממשלה בנושא משילות, אבל במירון לא היתה ממשלה.

יואב סגלוביץ': וזה הלקח המרכזי.

יואב סגלוביץ': לכן איזו ממשלה שלא תהיה, אני חושב שכולנו חייבים לממש את הכוח האמיתי של הכנסת כמפקח על ממשלה.

יואב סגלוביץ': יש מחיר לממשלה שלא תעשה מעשה.

יואב סגלוביץ': לכן אני מצטרף לקריאה, צריך לצאת בקריאה להקים ועדת חקירה ממלכתית.

יואב סגלוביץ': הכול כבר נאמר.

יואב סגלוביץ': הכול כבר נכתב – דוחות מבקר המדינה, דיונים בכנסת, מכל סיעות הבית.

יואב סגלוביץ': אין משילות ולא היתה ממשלה במירון.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: עוד מישהו?

משה גפני: אני מכיר את הסוגיה הזאת והייתי בה כל השנים בכל מיני וריאציות.

משה גפני: אם זו היתה ממשלה מוגדרת, והיינו אומרים שהיא לא מושלת שם – היו ממשלות שונות.

משה גפני: למשל, כשהעליתי את ועדת החקירה הפרלמנטרית, הייתי באופוזיציה.

משה גפני: זה היה מין דבר כזה שמירון הוא מחוץ לתחום.

משה גפני: לא צריך.

משה גפני: היה ניסים, ימשיך הלאה ניסים.

משה גפני: כל הממשלות לא נתנו את דעתן על זה.

משה גפני: בכל מקרה, על ועדת חקירה ממלכתית שאלו אותי בכלי התקשורת, ואני אומר לכם - אני לא מתנגד לוועדת חקירה ממלכתית אבל זה צריך להיות בתנאי שהמדינה, ולא משנה איזו ממשלה שלא תהיה, שיידעו שבסופו של דבר צריך ועדת חקירה ממשלתית תגיד שצריך להשקיע שם כסף.

משה גפני: אי אפשר להשאיר את המצב הזה כמו מדינת עולם שלישית.

משה גפני: צריך להשקיע שם.

משה גפני: אם הממשלה מקבלת החלטה כזאת, ועדת חקירה שווה, כי אם לא, ימצאו שוטר שהוא לא בסדר.

משה גפני: הוא סגר שם, הוא פתח שם.

משה גפני: לא חשוב מה.

משה גפני: יש פה החלטה מדינית שלא נגעו בדבר הזה.

משה גפני: שלחו מפעם לפעם.

משה גפני: כל פעם שהיה מגיע ל"ג בעומר היו שולחים איזה שני מיליון שקל, חמישה מיליון שקל לעשות את החניון הזה, ואז היו רבים – מי הביא את הכסף, את הקרדיט הזה, שלא היה מועיל כלום.

משה גפני: לא נסעתי לשם בל"ג בעומר.

משה גפני: נסעתי למירון.

משה גפני: המכתב שקראתי היה יהודי חילוני שאמר: ראיתי אותך עושה חלאקה לנכד שלך.

גלעד קריב: במהלך השנים הוצאו עשרות-מיליוני שקלים לטיפול באתר ולא נעשה- - -

משה גפני: מה יצא מהעשרות-מיליונים האלה?

משה גפני: הרי היו מקבלים כסף לפני ל"ג בעומר, היו מקימים עוד חניון כזה, היו שמים שם שאטלים, והיו אומרים: מה התוצאה?

משה גפני: במבחן התוצאה מקום ישן, מוזנח.

משה גפני: אם היו באים עשרה אנשים, אפילו אם היו באים אלף – גם בסדר.

משה גפני: אבל כשבאים לשם מאות-אלפים – זה היה ברור.

משה גפני: לצערנו הרב.

משה גפני: אנחנו עוברים לסדר-היום.

משה גפני: אנחנו מתחילים בדוח הרשות לניירות ערך לשנת 2020.

משה גפני: ענת גואטה, יושבת-ראש הרשות לניירות ערך, הבמה לרשותך.

משה גפני: אנחנו עוברם במעבר חד לרשות לניירת ערך.

משה גפני: אגב, הייתי בבורסה באיגוד החברות הציבוריות, והם אומרים שבמהלך הקורונה היתוספו חברות רבות לבורסה.

משה גפני: היה חשוב לגעת העניין הזה.

משה גפני: אנחנו עשינו ניכוי לצורך הנפקה, שלא צריך לשלם – שהחברות לא צריכות לשלם.

משה גפני: הם טוענים שעשרות רבות הצטרפו.

משה גפני: אמרתי להם שאם אהיה בקואליציה, אבקש מהממשלה להאריך את זה.

משה גפני: אם אהיה באופוזיציה, הבניין ירעד אם הממשלה לא תסכים.

משה גפני: בבקשה.

ענת גואטה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ענת גואטה: אני רוצה לפתוח – נמצאים איתי כאן מנכ"ל הרשות עודד שפירר ויועצי חנוך הגר.

ענת גואטה: אני רוצה להביע את השתתפותי הכנה בצער ובכאב של המשפחות של ההרוגים והנפגעים.

ענת גואטה: אירוע שבהחלט מייצר פה שבר.

ענת גואטה: באנו הנה כדי להציג לכם את הדוח השנתי של הרשות לניירות ערך לשנת 2020 שהתפרסם אתמול.

ענת גואטה: אנחנו מגדירים את שנת 2020, כפי שאמרת, אדוני היושב-ראש, שנת התפנית.

ענת גואטה: בשנת 2020 קרתה דרמה בשוק ההון הישראלי.

ענת גואטה: אחרי שנים רבות וארוכות שבהן אנחנו משוועים לחיבור בין ענף ההיטק הישראלי לבין שוק ההון הישראלי, החיבור הזה הושלם בהצלחה.

ענת גואטה: להצלחה הזו היו שמות רבים, בין היתר גם נושאים שעברו בחדר הזה ואושרו בתמיכת ועדת הכספים.

ענת גואטה: הנושא הזה הושם על שולחן הרשות כיעד אסטרטגי מוביל עוד בתחילת 2019.

ענת גואטה: זיהינו את הנתק הזה בין ענף ההי טק לשוק ההון כיעד אסטרטגי שצריך לפצח.

ענת גואטה: מהלכים רבים שנעשו על-ידי קודמיי וגם על ידי, שעיקרם כל הנושא של הפיכת הגופים המוסדיים לגופים שהם בעלי מסוגלות ומיומנות להשקעה בהי טק, בין אם באמצעות פרויקט האנליסטים, ביחד עם רשות החדשנות, משרד האוצר, תוכנית ההגנה, ערבויות שמוסדיים קיבלו להשקעה בהי טק ותהליכים נוספים שגופים בוצעו מול השוק, מול השחקנים בסופו של דבר הבשילו בשנת הקורונה באופן מפתיע.

ענת גואטה: זו היתה שנת משבר.

ענת גואטה: זו היתה שנה שאנשים איבדו בה את מקום עבודתם.

ענת גואטה: שיעורי האבטלה עלו, אבל למרות זאת שוק ההון הוכיח את עצמו כשוק ראשוני, שוק שמאפשר גיוס מקורות הון לחברות בשנת משבר כשוק יעיל ושוק אטרקטיבי.

ענת גואטה: במספרים, בשנת 2020 היו 26 חברות חדשות שביצעו הנפקה ראשונית של מניות לציבור, מרביתן חברות טכנולוגיה.

ענת גואטה: בשנת 2021 המגמה הזאת נמשכת ביתר שאת.

ענת גואטה: רק ברבעון הראשון אנחנו כרגע מתמודדים עם מעל 120 בקשות להנפקות חדשות, רובן של חברות טכנולוגיות בבורסה בתל אביב.

ענת גואטה: בשבוע שעבר הצטרף גם יוניקורן ישראלי חדש, תשקיף הנפקה.

ענת גואטה: זו מגמה שהיא בהחלט מעודדת.

ענת גואטה: בתפיסה הציבורית שלנו המטרה שלנו היתה קודם כל לחבר את השוק הישראלי להצלחת ההי טק הישראלי שעד היום נהנו ממנו בעיקר משקיעים זרים וגורמים זרים, ואנו חושבים שזו בהחלט תחילתה של דרך חדשה, שבה ענף ההי טק מצא לו בית בשוק ההון הישראלי, מגמה שתימשך ולהערכתנו תישא פירות גם בשנים הבאות, גם לטובת הציבור הישראלי וגם לטובת חיזוק הכלכלה הישראלית.

ענת גואטה: בסופו של דבר היכולת של חברות ההי טק למצוא בית גם דרך תהליכי המימון שלהם בשוק ההון הישראלי מגדילים את הסיכוי שהחברות האלה יישארו בישראל, יעסיקו עובדים בישראל ויצמחו להיות חברות גדולות.

ענת גואטה: במקביל לזה תהליכים נוספים שבוצעו בשנת 2020 והבשילו בהיבטים האלה של שגשוג שוק ההון כשוק ראשוני היה הסרת חסמים גם כלפי משקיעים בין-לאומיים.

ענת גואטה: הרשות פעלה להכנסת שחקנים בין-לאומיים לתוך שוק ההון ובכללם שחקנים זרים ושחקנים נוספים שהפכו פעילים בשוק שלנו.

ענת גואטה: תקנות שאישרנו סביב השולחן הזה בתחילת 2019 לאישור דיווח באנגלית כדיפולט על-ידי מנפיקות בבורסה שהוא אמנם מאוד טריוויאלי והיה חסם גדול בדרכן של חברות שרגילות לדווח באנגלית, ועברית סוג של עלות וחסם בפני הפעילות הגלובלית שלהם.

ענת גואטה: פרויקט ליצירת תשתית דיווח שקרויה בשם הקוד IXVRL שהיא שפת דיווח מקובלת כדי לייצר גישה למסדי נתונים לגבי חברות נסחרות שהן זמינות על ידי משקיעים בכל העולם בלי תלות בשפה המקומית.

ענת גואטה: פעילות אינטנסיבית שלנו לחיזוק רשת הקשרים הבין לאומית של שוק ההון וצעדים רבים נוספים.

ענת גואטה: העוגן השלישי שקיבל ביטוי משמעותי בשנת 2020 הוא מה שאנו קוראים לו הגברת התחברות השוק ההון.

ענת גואטה: המסגרת הזאת שני דברים מרכזיים שקרו: אחד, שיתוף פעולה שלנו יחד עם רשות התחרות להגברת התחרות בשוק ה- - - נשאה פירות בשנת 2020, וראינו פתיחה רבה ומואצת של חשבונות חדשים, בעיקר של שחקנים צעירים יותר, שהצטרפו לפעילות בשוק ההון באמצעות מעבר מבנקים, מבנקאות פתיחה של חשבונות חדשים.

ענת גואטה: גם הטכנולוגיה וההתפתחות הדיגיטלית והעובדה שתקופת הקורונה – אנשים העדיפו לשמור על הריחוק החברתי וכו', יצרה הגברה של המגמה הזאת של פעילות באמצעות פעילות מסחר דיגיטלית מרחוק בבורסה, והתהליך הנוסף שרשות ניירות ערך שותפה לו ומקדמת אותו הוא תזכיר חוק ה-EPI שעדיין לא הושלמה החקיקה בגינו, אבל הוא תהליך מרכזי בתפיסה שלנו לגבי הגברת התחרות בשווקים הפיננסיים, במערכת הפיננסית.

משה גפני: הקורונה למרבה האבסורד תרמה להתפתחות הבורסה.

ענת גואטה: נכון.

ענת גואטה: זאת מגמה שהיתה בכל העולם.

ענת גואטה: בכל העולם ממשלות ובנקים מרכזיים פעלו באופן פרו אקטיבי כדי לחזק את השווקים הפיננסיים שלהם כשווקים ראשוניים כדי שיוכלו לתמוך בהשפעות הכלכליות של המשבר.

ענת גואטה: הפעולות הללו התבררו כהצלחה נכון להיום.

ענת גואטה: גם בישראל הממשלה, משרד האוצר ובנק ישראל פעלו באופן פרו אקטיבי לחיזוק הפעילות בשווקים הפיננסיים.

ענת גואטה: בנק ישראל לראשונה הפך להיות שחקן משפיע בשוק ההון, בתוכנית האגף הקונצרני שהוא פרסם בשיא המשבר.

ענת גואטה: כל הצעדים הללו ייצרו תחושת ביטחון בקרב השחקנים בשווקים, והמגמה הזאת ניכרה גם בפעילות בשוק ההון אצלנו.

ענת גואטה: אני חושבת שהדבר המיוחד שקרה אצלנו הוא התעוררות של ענף הטכנולוגיה בתוך שוק ההון.

ענת גואטה: זה תפנית משמעותית שאנו רואים אותה כתפנית ברת קיימא ולא כאירוע חולף.

ענת גואטה: זה בהחלט אירוע דרמטי.

ענת גואטה: הנושא השלישי שקיבל ביטוי בשנת 2020 הוא כל נושא פתיחת המערכת הבנקאית לתחרות.

ענת גואטה: זה המשך של חקיקת שטרום, ובחקיקת ה-EPI רשות ניירות ערך היא הגורם המאסדר.

ענת גואטה: אנו מצפים שהחקיקה הזאת תושלם בקרוב, כי המערכת כרגע חווה תמורות רבות, והחקיקה הזו חשובה על-מנת שהתחרות תיפתח באופן מועיל לטובת הציבור הישראלי ולטובת הצרכנים הפיננסיים.

משה גפני: איזו חקיקה?

ענת גואטה: תזכיר חוק ה-EPI היה חלק מחוק ההסדרים.

ענת גואטה: חוק ה-EPI הוא תזכיר חוק שהונח על שולחן הכנסת.

ענת גואטה: מטרתו, לאפשר לגופים חוץ בנקאיים, בעיקר חברות פינטק, להתממשק למערכות המידע על הבנקים, לקבל מידע לגבי התנאים שבהם פועל הלקוח במגוון שירותים ולהציע ללקוח שירות יקר ערך שנקרא השוואת עלויות.

ענת גואטה: במסגרת השוואת עלויות יוכלו לקוחות הבנקים בלחיצת כפתור לדעת האם ההלוואה שהם מקבלים כרגע מהבנק היא יקרה מדי, האם הפיקדון הוא זול מדי, האם העמלות שמשלמים בעובר ושב שלהם יקרות מדי, והאם כל הפעילות שלהם בשוק ההון מתנהל באופן שמיטיב איתם בהתאם לצרכים שלהם ולסיבולת הסיכון שלהם וכו'.

ענת גואטה: זו חקיקה דרמטית.

ענת גואטה: הבנקים למעשה כבר ערוכים לפתיחת הממשקים שלהם לשחקנים חוץ בנקאיים.

ענת גואטה: כרגע הפעילות הזאת הושקה, והחקיקה דרושה כדי שהפאזל הזה יושלם, ומחכה לממשלה.

ענת גואטה: היתה עבודה רבה במהלך 2020.

ענת גואטה: אני מקווה שלקראת סוף השנה הזאת נוכל להשלים את המהלך הזה.

ענת גואטה: עד כאן דבריי.

ענת גואטה: אם יש למישהו שאלות – בבקשה.

מוסי רז: שאלת הבהרה.

מוסי רז: דיברת על 120 מול 26 הנפקות בשנה שעברה.

מוסי רז: כמה בקשות מתקבלות?

ענת גואטה: רוב הבקשות מתקבלות.

מיקי לוי: למה לא התקבלו ואיפה עקב האכילס?

ענת גואטה: אין עקב אכילס.

ענת גואטה: אחד התפקידים של רשות ניירות ערך הוא מתן היתר.

ענת גואטה: תהליך מתן היתר לוקח מספר חודשים.

ענת גואטה: כיוון שקיבלנו גל של- - - בבת אחת, זמן התגובה שלנו יארך מספר חודשים.

ענת גואטה: בסופו של דבר בתהליך יישור התשקיף הרשות לא מאשרת תשקיף בגלל סיבות שקשורות ברצון של המנפיק או בגלל חוסרים שקיימים או בגלל בעיות אחרות.

ענת גואטה: באופן כללי נדמה לי שאנו באזור 70%.

ענת גואטה: הסיבה שלא אישרנו – כי זה היה בבת אחת.

ענת גואטה: מה שקרה בשנת 2020 בעיניי הוא ממש כמו מפץ.

ענת גואטה: כלומר בבת אחת הגיעו חברות לשוק, זכו לסוג של וולקאם שעד היום לא היו שם.

משה גפני: למה זה קרה?

ענת גואטה: זה קרה קודם כל בגלל העובדה שהמשקיעים שלנו נמצאים שם.

ענת גואטה: בסוף הנפקה היא מפגש בין חברה שרוצה לגייס כסף לבין משקיעים שרוצים להשקיע בה.

ענת גואטה: המשקיעים המוסדיים לא הובילו את חוד החנית של ההשקעות בהי טק עד ממש לאחרונה.

ענת גואטה: בין היתר דיונים על שולחן זה – הנושא של אישור הוראת שעה של הוצאות ישירות בהי טק ובתשתיות שהתקבלו פה, פרויקט האנליסטים שנתן לגופים המוסדיים את היכולת במימון המדינה, תן להם את היכולת להקים גופי מחקר בתוך הבית, שמתמחים בהי טק – זה יצר יכולת לקיים שיח עם הגופים המנפיקים, שיח מקצועי ומיומן.

ענת גואטה: הגיבוי שהמדינה נתנה להשקעות של המוסדיים בהי טק שלמעשה מבטח אותה מפני הפסדים, שההתחשבנות לגביו תהיה בעוד עשור – כל הדברים הללו קרו בחלון הזדמנויות אחד.

ענת גואטה: אני חושבת שהקורונה הדגישה את החשיבות של יכולת גיוס מבלי לעשות- - - למטוסים וכו'.

ענת גואטה: חברות הי טק העדיפו לרדת למשרדים שלהם ולשבת ברחוב רוטשילד ולקיים שיח עם משקיעים שנמצאים קרוב אליהם.

ענת גואטה: מדינת ישראל תמכה במשקיעים מוסדיים גדולים וחזקים.

ענת גואטה: הציבור הישראלי מפקיד בכל שנה כ-130 מיליארד שקל לפנסיה שלו אל משאבי עתק, שכל מה שהיה צריך לעשות זה להפוך אותם למשאבים שזמינים גם- - -

משה גפני: לניכוי הוצאות ההנפקה היתה תרומה?

משה גפני: האוצר מאוד התנגד לזה.

משה גפני: הוא כועס עליי עד היום על זה.

משה גפני: אני חושב שזה נכון, כי הטענה שלהם, שזה באמת הועיל.

משה גפני: יש כנראה שורה של דברים, כפי שאמרת.

משה גפני: פה כולם הצביעו בעד פה.

משה גפני: אני לא הבאתי את זה לקריאה שנייה ושלישית – מי שזוכר את ההיסטוריה הקרובה.

משה גפני: בסופו של דבר הבאתי את זה, וזה עבר.

ענת גואטה: לצורך ההתנעה של התהליך הזה, זה היה חשוב מאוד לדעתי.

ענת גואטה: עכשיו כשאנחנו שם - לפני שבועיים פרסמנו מדריך הנפקה בישראל באנגלית.

ענת גואטה: זה כתוב בעברית – פשוט אף אחד לא קורא את זה.

ענת גואטה: זה היה מאוד חיוני ובמקום, ויש חברות שמשתמשות בזה, אבל במדריך הנפקה הצגנו את העובדה שבישראל הרבה יותר זול להנפיק מאשר בנאסד"ק או בכל מקום אחר.

ענת גואטה: לכן הוצאות ההנפקה הן חלק מתחשיב העלויות.

ענת גואטה: בסך הכול אני חושבת, שהמקום שאנו נמצאים בו הוא מקום טוב.

מוסי רז: גם האוכלוסייה גדלה וגם רמת החיים עולה, אז למה להיכנס לטענה של תשתיות, מתוך הטענה הזאת?

מוסי רז: איך זה קרה?

משה גפני: היית כבר בכנסת.

מוסי רז: אני משחק אותה כאילו אני חדש.

מוסי רז: רוצה לשמוע מה היא אומרת.

מיקי לוי: ואיך זה יסתדר עם ההפרדה - - - תני לנו עצה.

ענת גואטה: אני לא רוצה להקדים את המאוחר – מחר אשתתף בדיון, אבל רק אומר שהמשבר של 2008 יצר בעצם קריאה לגופים המוסדיים בישראל כדי לפזר את תיק ההשקעות של הציבור כדי שכשיקרה משבר כזה הפגיעה ב- - - הציבור לא תהיה דרמטית.

ענת גואטה: מאז 2008 הגופים המוסדיים ממלאים אחר ההנחיה הזאת.

ענת גואטה: היום אנחנו נמצאים בנקודה שבה- - - 130 מיליארד שקל שהם יותר קרוב לכ-40 מיליארד שקל בנטו כי יש גם פדיונות.

ענת גואטה: למעשה מעבירים את הכסף החוצה.

ענת גואטה: חלקו המהותי יוצא מחוץ לגבולות מדינת ישראל.

ענת גואטה: אני מעריכה שמתוך השוטף בין 70% ל-80%.

ענת גואטה: כדי להחזיר את הכסף הזה הביתה, צריך קודם כל לייצר רגולציה שמעודדת השקעות בישראל.

ענת גואטה: אני חושבת התקנות שהזכרת אותן, שמיועדות לצמצם את ה- - - הרגולטורי שגורם ליציאה מחוץ לגבולות מדינת ישראל, בסופו של דבר יש לזכור שאותה פנסיה מכלכלת מתחם של פנסיונרים שהוא רב שנים.

ענת גואטה: לכן השקעה בתשתיות היא מוצר שהולם במידה רבה את הצורך של הגופים המוסדיים.

מיקי לוי: שאלה למחר – האם ה-20% מוצו?

מיקי לוי: כי מבקשים מאתנו עכשיו לאשר 49%.

מיקי לוי: אם ה-20% לא מוצו, לעניות דעתי אין סיכוי שארים את היד בשביל לאשר תוספות.

מיקי לוי: זו שאלה מקדימה.

ענת גואטה: חשוב לי לומר רק שרשות לניירות ערך לא מפקחת.

ענת גואטה: מי שמפקח עליהם זה רשות שוק ההון.

ענת גואטה: יש לתת להם את הכבוד לענות על כל השאלות האלה.

ענת גואטה: תודה רבה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: בבקשה.

גלעד קריב: חשוב לומר לצורך הפרוטוקול שהוויטראז' הרגולטורי בסופו של דבר מטרתו להגן לא פחות על כספי החוסכים לפנסיה ומציאת נקודת האיזון הנכונה במערכת המאוד גורלית הזאת.

גלעד קריב: שתי שאלות: אחת, במסגרת הדיווח לא התייחסת לתפקידה של הרשות גם כגוף חוקר ומפקח על פעולות לא נאותות בשוק ההון, ורציתי לשאול האם בשנת 2020 יש פעילות בהקשר הזה שראוי שהוועדה תיתן את הדעת.

גלעד קריב: השאלה השנייה חוזרת לנושא עידוד ההשקעות – האם הרשות מלווה בדרך כלשהי, של ייעוץ, של חשיפה, חברות הזנק ישראליות ששוקלות את העניין?

גלעד קריב: יש לא מעט רשויות שלטוניות שגם מציעות ייעוץ וגם נותנות תמיכה וליווי.

גלעד קריב: אני מניח שהאנשים שמגיעים לחברות הזנק, במיוחד חבר'ה צעירים, הנושא של הנפקה ובורסה ושוק ההון הוא גם דבר שיש בו ממד של איום או שפה זרה או מרחק נפשי, הרבה יותר קל להיפגש עם משקיעים שמדברים שפה של הי טק.

גלעד קריב: האם הרשות עוסקת גם בתיווך הזה, הפסיכולוגי ארגוני עם חברות ההזנק?

ענת גואטה: בדבריי התייחסתי לשלושת היעדים האסטרטגיים שהרחבנו את הפעילות בהם בצורה משמעותית בשנת 2020.

ענת גואטה: העיקרון של שוק עובד הוא יעד אסטרטגי מרכזי באסטרטגיה של הרשות.

ענת גואטה: אגב, כשתסתכלו על הדוח השנתי שלנו תראו שחלק נרחב מהדוח מוקדש לסקירה מאוד מדויקת של פעילות האכיפה שלנו במהלך שנת 2020 ובכלל.

ענת גואטה: במהלך 2020 הרשות כמובן המשיכה למלא את תפקידה כגוף אוכף וחוקר במסגרת פעילות האכיפה הפלילית והמינהלית שאנו מפעילים באמצעות זרועות הרשות.

ענת גואטה: הפעילות הזו מתבצעת 24/7 ברשות.

ענת גואטה: זה לא שבמהלך 2020 עשינו מהלכים כלשהם שחורגים מגדר התפקיד שמוקנה לנו בדין ואנו ממלאים אותו באדיקות ובקפדנות.

ענת גואטה: עיקרון שוק הוגן הוא עיקרון יסודי כי בסופו של דבר היכולת של חברות לגייס כסף לשוק ההון מותנית באמון המשקיעים, וכשמשקיעים מאבדים את אמונם במערכת ובאמינות של שוק ההון, עלויות הגיוס הופכות ללא כלכליות.

גלעד קריב: האם לשיטתכם הכלים שעומדים היום לרשות הרשות כגוף חוקר ואוכף הם מספקים, או יש פה ציפייה של הרשות להעמדת כלים נוספים, לטיוב הכלים הקיימים?

ענת גואטה: אמנם אנו לא מאשרים כאן כרגע את התקציב, אבל הרשות היא גוף עצמאי שמגייסת את התקציב שלה בעצמה מהלקוחות שלה.

ענת גואטה: הגופים המפוקחים והנאכפים על-ידינו, כולם משלמים לנו אגרות והן מהוות את תקציב הרשות.

ענת גואטה: זה פעם אחת.

ענת גואטה: פעם שנייה, חלק מרכזי מהתקציב שלנו מושקע בפעילות האכיפה והחקירות והבקרות שהרשות מבצעת על שוק ההון, ולתפיסתנו החלק הזה מספק בהחלט.

ענת גואטה: ככל שנצטרך, כמובן- - - לשאלתך השנייה, יש תוכנית ברשות, שמתנהלת כבר מעל שנתיים שנקראת תוכנית הפיילוטים שנעשית יחד עם רשות החדשנות.

ענת גואטה: במסגרתה אנו מאשרים בעצם כל שנה לחברות סטארט אפ להתקבל לתוכנית.

ענת גואטה: במסגרתה המידע והפתרונות שמייעלים את הפעילות בשוק ההון, זוכים לקבל מימון מהתוכנית וגם גישה- - - וגם אפשרות להשתמש בנו כ- - - שלהם.

ענת גואטה: הפעילות הזו מאוד מוצלחת.

ענת גואטה: אנו עכשיו נמצאים בתוכנית השלישית.

ענת גואטה: אישרנו כבר מספר מכובד של חברות, אז בהחלט אנחנו שם.

משה גפני: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה על הסקירה.

יוראי להב-הרצנו: ב-2020 התחלתם בהליך היוועצות עם הציבור בנוגע לפעילות ההשקעה הכללית לשיקולי ESG.

יוראי להב-הרצנו: בסופם המלצתם לפרסם, יחד עם הפרסום השנתי, סיכום של החברות, דיווחי ESG באופן שיעזור לנתב את ההשקעות של הגופים המוסדיים והשקעות שתומכות שיקולים סדרתיים.

יוראי להב-הרצנו: האם בעיניך נכון, כדי להדביק את הפער שיש לנו עם מדינות העולם, ודאי עם אירופה, האם נכון שזה ייעשה בצורה וולונטרית?

יוראי להב-הרצנו: האם אתם מסייעים בעיקר לחברות בינוניות וקטנות לבצע את הדיווחים הלו מאחר, כמו שדיברת עם הפער של אנגלית-עברית, הדיווחים האלה, כדי שיהיו אפקטיביים, צריכים להיות גם בשפה האנגלית, ואילו אמצעים רגולטורים בעיניך נכון לבצע כדי לייצר דירוג של ESG שיסייע לגופים המוסדיים להשקיע את כספי הפנסיה של כולנו במטרות שלא פוגעות בסביבה ולא מסייעות בהחרפת משבר האקלים?

ענת גואטה: פרסמנו ממש לאחרונה את עמדתנו הסופית בנושא הזה.

ענת גואטה: הקול קורא היה, תהליך ההיוועצות היה מאוד רחב וסחף הרבה מאוד גופים בין-לאומיים ומקומיים.

ענת גואטה: הביעו עניין ר בשינוי הזה.

ענת גואטה: משקיעים גלובליים מחפשים שווקי ESG ולכן הנושא הזה אפילו בראייה אופרטיוניסטית מיטיב עם שוקי הון, וזו אחת הסיבות שהלכנו לשם.

ענת גואטה: העמדה שלנו מאפשרת דיווח וולונטרי על ידי מנפיקים, מאפשרת דיווח וולונטרי בשפה האנגלית.

ענת גואטה: היא ממליצה לעשות שימוש בסטנדרטים מהמקובלים בעולם.

ענת גואטה: אין ספק שהדיווחים האלה הם דיווחים עתירי משאבים, ועל מנת שלמנפיקים יהיה כדאי להשקיע בדיווח ולהקים מערכת שיודעת לספק למשקיעים דוח איכותי וטוב, יצטרכו להשקיע משאבים משמעותיים.

ענת גואטה: יצטרכו לקבל את התמריצים הכלכליים כדי לעשות את זה.

ענת גואטה: תמריצים בדרך כלל בעולם הם עלויות.

ענת גואטה: אם חברה יודעת שכשהיא תגייס נייר ערך בעולם שבו היא יודעת לשקף בצורה טובה את סקרי ה-ESG שלה ולכן יגיעו משקיעים שיידעו לתת לה פרמיה טובה יותר מזו שהיא משלמת בדרך כלל, זה תמריץ כלכלי שהיינו מעוניינים להגיע אליו, - - - שבה השוק שלנו יודע לייצר אותו.

ענת גואטה: הנושא של דיווח מנדטורי הוא נושא שנשקל על-ידינו.

ענת גואטה: לא מצאנו בעולם – אגב אנו עוסקים בנושא הזה כשלוש שנים כמעט.

ענת גואטה: במהלכן אנו עוקבים אחרי מאות רגולטורים בעולם.

ענת גואטה: לא מצאנו רגולטור שמחייב דיווח בנושא ESG למעט בשנת הקורונה, ה-FCA – הרגולטור הבריטי המקביל לנו – פרסם הנחיות מחייבות, אבל זה אחרי שעוסקים בנושא הזה כבר שנים רבות.

משה גפני: תודה.

משה גפני: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, הייתי מציע לך כיושב-ראש ועדת הכספים - יש שלושה רגולטורים.

יעקב מרגי: יש רשויות שונות שמחזיקות את כל העניין הפיננסי והיציבות הפיננסית.

יעקב מרגי: רשות שוק ההון וקרנות הפנסיה יחד אתם, המפקח על הבנקים והרשויות לניירות ערך.

יעקב מרגי: התחושה שלי היתה תמיד – אני חושב שרגולציה, כפי שיש ברשות לניירות ערך, גם בפיקוח על הבנקים לעומת הגוף השלישי שהפך להיות המרכזי ביציבות הפיננסית, העסק שם צריך לדעתי - ולא בתחושה – לדעתי לעשות השוואת רגולציה, התאמה של רגולציה.

יעקב מרגי: אנו בעידן של אסונות.

יעקב מרגי: אוי ואבוי אם שיקול דעת כזה או אחר, האוצר לא אוהב שאנחנו מדברים על זה אבל גם האוצר בניגוד עניינים הנושא הזה, צריך לקיים דיון מעמיק בנושא.

משה גפני: רשמתי מה שאמרת.

משה גפני: אבל היות שאנו עוסקים ברשות נירות ערך - לא ברשות שוק ההון.

יעקב מרגי: לא יכולתי לומר מחמאה ישירה לרשות ניירות ערך.

משה גפני: אז אני הולך לומר את זה.

משה גפני: הניסיון שיש בשנים האחרונות ובעיקר בתקופה הזאת בין ועדת הכספים לבין הרשות לניירות ערך – הקשר הא מאוד חיובי.

משה גפני: יש דברים שאנו מבקשים מהם והם מיישמים, ויש דברים שהם מבקשים מאתנו ואנו מעבירים.

משה גפני: הלוואי שזה היה כך בכל הרשויות.

משה גפני: נכון מה שאתה אומר.

משה גפני: אתה גם רוצה גם לגייס כסף, וגם שלאנשים יהיו היכולות לעשות את זה.

משה גפני: במיוחד שאנו מדברים על קרנות פנסיה וכו'.

משה גפני: במקרה הנוכחי כדי שלא ישתמע אחרת, במקרה הנוכחי שאנו עוסקים בדיווח שלפי החוק אנו לא צריכים לאשר אותו של רשות לניירות ערך, אני רואה במסלול הזה שבין רשות לנירות ערך לוועדת הכספים, מסלול חיובי.

משה גפני: אני מקווה שכך זה יימשך.

משה גפני: אני שמח על המציאות הזאת, בשנה הקשה הזאת של הקורונה וכל מה שנלווה לעניין - היתה התפתחות מרשימה וכו'.

משה גפני: עוד מישהו?

משה גפני: אייל?

משה גפני: תודה, אני מודה לך על הדיווח.

משה גפני: היה כדאי לך לחכות, לקבל שבחים מהחברים.

ענת גואטה: תודה.

ענת גואטה: בהצלחה לכולם.

משה גפני: תודה, המנכ"ל והחברים.

משה גפני: הישיבה נעולה.