ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 308, 2022-10-30 12:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב לכולם, אנחנו בדיון מיוחד לבקשת הקואליציה והאופוזיציה, משרד התקשורת וחברת הדואר כדי לאשר תקנות שיאפשרו לדואר לעמוד על הרגליים ולעשות תהליך הבראה.

מיכאל ביטון: הדחיפות של הדיון נובעת מכך שהדואר בקריסה כלכלית.

מיכאל ביטון: לראשונה יש תכנית הבראה מוסכמת על האוצר, התקשורת, הוועד והנהלת הדואר.

מיכאל ביטון: ללא תכנית הבראה נמשיך לראות תפקוד לקוי של הדואר עד כדי קריסה מוחלטת, כולל פגיעה נוספת בשירותים האזרחיים.

מיכאל ביטון: תכנית ההבראה כואבת, יש בה פרידה מ-1,000 עובדים בהסכמה, כולל העלויות הנדרשות לכך, כולל הסכם הקצאת נכסים של הדואר למימון עתידי של ההשקעה הזאת.

מיכאל ביטון: לצד תכנית ההבראה הכואבת וההתייעלות הפנימית של החברה, נדרשות פעולות רגולטוריות שיאפשרו לחברה לתת שירותים ביעילות ובגמישות.

מיכאל ביטון: צד אחד של הדבר הדחוף הוא להבריא את הדואר, לשפר את השירותים, אבל הצד השני, שהוא קבוע אצלנו, זה לראות במי זה פוגע ומה יקרה לאוכלוסיות המוחלשות ביותר.

מיכאל ביטון: שאלנו שאלות מקדימות לפני הדיון הזה, דרשנו שינויים בנוסח שמוצג לפניכם.

מיכאל ביטון: אני שמח שהגענו לשתי הסכמות מרכזיות שינוסחו בשעה הקרובה ויוקראו לפי מה שסיכמנו בדקות האחרונות עם הדואר ועם משרד התקשורת.

מיכאל ביטון: יש בתוך מקבלי שירותי הדואר ובנק הדואר שתי קבוצות משמעותיות.

מיכאל ביטון: קבוצה אחת של כ-110,000 מקבלי קצבאות נכות, זקנה והבטחת הכנסה.

מיכאל ביטון: התיקונים שנעשה בתקנות, בתעריפים ובשירותים לא יפגעו במחיר שהקבוצה הזאת משלמת.

מיכאל ביטון: המחירים על שירותים קיימים יוקפאו לשלוש שנים עבור 110,000 מקבלי קצבאות נכות, זקנה והבטחת הכנסה, למעט מקרים ששירות מסוים עד היום בוצע בתעריף אפס ובמידה וייגבה חיוב חדש שלא היה קיים האוכלוסייה הזאת תשלם רק 50% מהעלות של השירות הזה.

מיכאל ביטון: הדבר הזה מוסכם על הנהלת הדואר ומשרד התקשורת.

מיכאל ביטון: בתוך התקנות יש בקשה להרחיב ולפרט את סמכויות השר בקביעת סוג השירותים, פיזורם והיקפם.

מיכאל ביטון: מכיוון שכבר כיום יש לשר סמכויות ונתון לו שיקול דעת מלא בדבר אספקת השירותים, זמינות אותם שירותים ונגישותם ברחבי הארץ, את הסעיף שמפרט או מרחיב את סמכויות השר בתחום הגדרת השירותים שסופקו אנחנו נמחק.

מיכאל ביטון: כשתקום ממשלה נמשיך את העבודה על הדואר, העבודה על הדואר לא נגמרת.

מיכאל ביטון: לדואר יש עכשיו כשנה, שנתיים להבריא את עצמו.

מיכאל ביטון: במידה והמדינה תחליט להפריט אותו, הוא ייכנס לתהליכי הפרטה, אבל לעת עתה המשימה היא להבריא את עצמו, לתפקד ולתת שירות טוב לאזרחים.

מיכאל ביטון: הדיון הזה הוא כמעט היסטורי.

מיכאל ביטון: ברמה האישית זה אולי הדיון האחרון שאני אנהל בוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אני לא יודע אם אני אמשיך בוועדה למרות שיש בי רצון להמשיך את עבודת ועדת הכלכלה, לכן זאת הזדמנות להגיד תודה לחברי הוועדה על שנה שהיינו בה שיאני הרפורמות הכלכליות בחקיקה, שיאני דיונים ושיאני הסכמה בין קואליציה ואופוזיציה.

מיכאל ביטון: רוב ההצבעות שלנו בוועדת הכלכלה היו בהסכמה מלאה בין אופוזיציה לקואליציה.

מיכאל ביטון: תודה לעידית, מנהלת הוועדה, לאיתי, היועץ המשפטי, לליאור, הדובר, לצוותים ולאנשים שעובדים איתי.

מיכאל ביטון: זה דיון מיוחד יום לפני בחירות ואני מקווה שנעשה בו טוב למדינה.

מיכאל ביטון: מנכ"לית משרד התקשורת, בבקשה.

בן חורין: מלא תודה ליושב ראש, לצוות הוועדה, לכל מי שהתכנס איתנו כאן היום, יומיים לפני בחירות, בעיתוי הזה, כדי להשלים את התקנת התקנות האלו.

בן חורין: התקנות האלו רלוונטיות למהלך הכולל שאנחנו עושים בשנתיים האחרונות ביחס לחברת הדואר.

בן חורין: החלטנו לעשות טיפול יסודי לאתגרים של שוק הדואר בישראל שבמסגרתם העברנו בוועדה הזאת את חוק הדואר העדכני, יצאנו לתהליך הפרטה, גיבשנו תכנית הבראה שתציל את הדואר מפשיטת רגל ומפיטורים פוטנציאליים של 5,000 עובדים.

בן חורין: הטקט הראשון של תכנית ההבראה אמור להתבצע כבר בסוף השנה הזאת.

בן חורין: אנחנו פועלים במרץ לבצע התאמות רגולטוריות, כולל עדכון רישיונות הדואר, עדכון השירותים שהדואר נותן על מנת שיתאימו לצרכים, לביקושים הנוכחיים ויבטיחו שהשירות יהיה אפקטיבי ויעיל כמו שמגיע לאזרחי ישראל.

בן חורין: בתנאים הנוכחיים חברת דואר ישראל מתקשה לתת את השירותים לאזרחי ישראל ברמה נאותה.

בן חורין: היום אנחנו מביאים בפניכם שני סטים של תקנות.

בן חורין: אחד נוגע לעדכון רשימת השירותים הבסיסיים, שירותים שניתנים בכל מקום, לכל אזרח.

בן חורין: אנחנו מבקשים להסיר שירותים שנראים לנו שהם אינם רלוונטיים יותר לביקושים הנוכחיים ולהוסיף שירותים בסיסיים שאנחנו חושבים שהם בעיקרי הביקושים.

בן חורין: הדבר הנוסף שאנחנו מביאים לפתחכם זה את נושא תעריפי בנק הדואר.

בן חורין: יש עוד סוגיות נוספות שיובאו לאחר הבחירות, כי אנחנו לא מוצאים אותן דחופות להשלמת תכנית ההבראה והשלבים הראשונים שלה שקרבים אלינו.

מיכאל ביטון: מישאל וקנין, יושב ראש חברת הדואר.

מישאל וקנין: זה לא חדש לכם, וגם לירן אמרה את זה, שהמצב של חברת הדואר הוא קשה.

מישאל וקנין: הצורך באישור כל המרכיבים של תכנית ההבראה של הדואר הוא קריטי לחברה.

מישאל וקנין: כל יום שמתעכב מייצר לנו תגובת שרשרת שלא טובה לחברה, לציבור ולקופת המדינה, לכן חשוב שהדברים האלה יקרו מהר ככל האפשר כדי שהחברה תוכל להתמקד במה שהיא צריכה לעשות.

מישאל וקנין: אנחנו הולכים לתהליך קשה של היפרדות מ-20% מכוח האדם בחברה, היפרדות ממעל ל-1,000 אנשים בתקופה מאוד מאוד קצרה.

מישאל וקנין: הדבר הזה נועד כדי להציל את החברה.

מישאל וקנין: הרגל השנייה של אותה תכנית הבראה היא מכירת החברה למשקיע פרטי כדי שתוכל להתנהל בשוק שהוא תחרותי, ואנחנו מקווים שהדבר הזה ייצא מוקדם ככל האפשר.

מיכאל ביטון: בן סוכמן, מנכ"ל דפוס בארי.

בן סוכמן: תודה על ההזדמנות להביע את העמדה שלנו.

בן סוכמן: תודה לך, כבוד היושב-ראש, על האוזן הקשבת שהייתה במהלך התקופה הזאת, ותודה למנכ"לית המשרד שהסכימה להקשיב לנו גם כשלא היה קל.

בן סוכמן: ההערות שלנו מתייחסות לסעיף הנוגע לפיקוח על מחירי דואר 24 והפיכתם לפיקוח על מחירי דואר 72 שעות - משהו שנראה כמו עניין מאוד איזטורי וטכני.

בן סוכמן: אני חושב שראשוני המתנגדים לשינוי הזה צריכים להיות קברניטי הדואר.

בן סוכמן: המשמעות של זה היא סגירת שירותי הדואר והפיכתם ללא רלוונטיים לחלוטין.

בן סוכמן: ברגע שיאפשרו לדואר ישראל להפוך את דואר הפרימיום שלו ל-72 שעות, חברות יפסיקו לשלוח את החשבונות.

בן סוכמן: אין טעם לשלוח דואר אם אין בכוונתו להגיע.

בן סוכמן: ברגע שמבטלים את דואר 24 והופכים את דואר 72 לדואר פרימיום, המשמעות שאין יותר טעם לבנקים, לחברות האשראי ולחברת החשמל לשלוח חשבונות.

מיכאל ביטון: לא מבטלים את השירות של 24, הוא קיים בשוק.

בן סוכמן: הוא הופך להיות אולטרה פרימיום.

בן סוכמן: שירות הפרימיום שבעבר היה כאן - -

מיכאל ביטון: מטבעו הוא פרימיום, כי זה תוך 24 שעות.

בן סוכמן: השינוי שהגיע כרגע הוא ביטול הפיקוח על דואר 24 והפיכתו לפיקוח על דואר 72.

בן חורין: אנחנו לא הולכים לדבר על השינוי הזה.

בן חורין: הדיון פה הוא לא דיון תעריפי, הדיון פה הוא על שירותים בסיסיים.

בן חורין: דואר 24 ודואר 72 הם שירותים בסיסיים.

בן חורין: סוגיית התעריפים נמצאת בשימוע, היא לא על שולחן הוועדה.

מיכאל ביטון: אני אוהב את מה שהמנכ"לית אמרה, אבל אני קובע על מה הולכים לדבר פה.

בן חורין: התקנות לא מדברות על זה.

בן סוכמן: בדיון הקודם הוחלט על ארבעה מחירים.

בן סוכמן: מאז הדיון הקודם ועד היום שונה הפיקוח מפיקוח על דואר 24 לפיקוח על דואר 72.

בן סוכמן: כצרכן, כמי שמשתמש בדואר, כמי שהוא לקוח מאוד משמעותי עבור הדואר, יהיה לי קשה לשלוח מכתבים דרך חברת הדואר כאשר מחיר הפרימיום שלהם, השירות העילי שלהם הוא לדואר של 72 שעות, לא של 24 שעות.

בן סוכמן: לא יהיה טעם יותר להעביר מכתבים לדואר.

מיכאל ביטון: למה?

מיכאל ביטון: ממתי מכתב חייב להגיע תוך 24 שעות?

מיכאל ביטון: אם כבר מישהו שלח מכתב, זאת הייתה הדרך הכי איטית לפעול בעולם הזה.

מיכאל ביטון: מה זה משנה אם זה יגיע תוך שלושה ימים או תוך יום אחד?

בן סוכמן: ה-24 שעות היה בעבר דואר פרימיום.

מיכאל ביטון: אולי הם חושבים ששלושה ימים זה טוב למכתב.

בן סוכמן: זה התעריף הגבוה.

בן סוכמן: ברגע שמחיר הפרימיום שאתה הולך לשלם הוא ל-72 שעות, זה אומר שהסטנדרט הולך להיות פעם בשבוע.

מיכאל ביטון: לא, הפרימיום נשאר 24 שעות.

מיכאל ביטון: יהיה להם תעריף זול יותר ל-72, שזאת תהיה הדרך לוודא שמכתבים מגיעים בזמן, תוך שלושה ימים.

בן סוכמן: הפרימיום הופך להיות 72 שעות, שזה השינוי מהדיון הקודם לדיון הזה.

מיכאל ביטון: מה זאת אומרת?

מיכאל ביטון: אני לא מבין, ה-72 שעות יעלה יותר יקר מ-24 שעות?

מיכאל ביטון: מה שהוא יקר ומהיר יהיה הפרימיום.

בן סוכמן: בפעם הקודמת היה אמור להיות מחיר פרימיום לדואר 24 שעות, לא הייתה התייחסות ל-72 שעות.

בן סוכמן: היום 72 השעות הופך להיות הסטנדרט, כשההפצה הרגילה הופכת להיות פעם בשבוע.

בן סוכמן: אם תגיד לחברת חשמל שפעם בשבוע מחלקים דואר בסטנדרט, לא יהיה לה טעם לשלוח מכתבים יותר.

מיכאל ביטון: למה?

בן סוכמן: כי זה יותר מידי זמן.

מיכאל ביטון: יש מי שישלח תוך יום, יש מי שישלח תוך שלושה ימים, ויש מי שישלח ולא ידע מתי זה יגיע.

מיכאל ביטון: כל האפשרויות קיימות.

בן סוכמן: ברגע שהפרימיום הופך להיות 72 שעות יפסיקו לשלוח דואר באמצעות חברת הדואר.

מיכאל ביטון: אתה עכשיו דואג לדואר?

בן סוכמן: לא, אני דואג לי.

בן סוכמן: למה אני דואג לי?

בן סוכמן: כי אני עדיין אחד הלקוחות הגדולים של חברת הדואר.

בן סוכמן: מכיוון שחברת דואר ישראל היא מונופול, ודיברנו על זה כמה פעמים, אני נאלץ להמשיך לשלוח מכתבים באמצעות חברת הדואר.

מיכאל ביטון: אבל כל האפשרויות נשארו פתוחות בפניך בדואר.

מיכאל ביטון: גם 24, גם 72, וגם יותר.

בן סוכמן: לא.

בן סוכמן: ברגע שהסטנדרט הופך להיות פעם בשבוע - -

מיכאל ביטון: זה לא הסטנדרט.

בן סוכמן: בוודאי שכן.

מיכאל ביטון: זה לא סטנדרט, זה שירות שדורשים שיתקיים.

מיכאל ביטון: דורשים שיתקיים שירות סביר של דואר תוך שלושה ימים.

בן סוכמן: ברגע שהתשלום עליו יהיה תשלום של מחיר פרימיום אף אחד לא ישתמש בזה.

בן סוכמן: הנפגעת הכי גדולה מהתהליך הזה תהיה חברת הדואר.

מיכאל ביטון: לא כתבנו בחוק שזה מחיר פרימיום.

בן סוכמן: זה לא מחייב.

בן סוכמן: יצאנו מהדיון הקודם עם זה שדואר 24 הוא דואר מפוקח.

מיכאל ביטון: בן, אני לא זוכר דיון כזה על 24 ועל 72.

מיכאל ביטון: יכול להיות שהדואר אומר: אני רוצה לוודא שבעתיד יינתן שירות של שלושה ימים לדואר.

מיכאל ביטון: זה סביר, זה מידתי.

מיכאל ביטון: לא הבנתי איפה המילה "פרימיום" מופיעה בחוק.

בן סוכמן: זה לא מופיע בחוק.

בן סוכמן: עם דואר 24 יצאנו בפעם שעברה מוועדת הכלכלה.

בן סוכמן: בשימוע לאחר מכן, דואר 24 נעלם מהתמונה והפך להיות דואר 72.

בן סוכמן: המשמעות של זה היא שמכאן ואילך שירות הדואר הבסיסי, הרגיל הופך להיות בחלוקה עם תדירות איטית בהרבה.

בן סוכמן: אגב, זה לא מפתיע, כי אני מניח שהולכים לפטר 1,000 עובדים בזכות הדבר הזה.

בן סוכמן: המשמעות של זה היא ששירות הדואר הופך להיות לא רלוונטי.

בן סוכמן: אני חושב שאנחנו כורים לעצמנו את הבור.

מיכאל ביטון: למה לא רלוונטי?

מיכאל ביטון: לקבל מכתב תוך שלושה ימים זה לא רלוונטי?

בן סוכמן: אתה הולך לשלם עבור קבלת מכתב בתוך שלושה ימים מחיר פרימיום.

בן סוכמן: אנשים לא ישתמשו בזה, החברות לא ישתמשו בזה.

מיכאל ביטון: מי קבע שזה מחיר פרימיום?

בן חורין: זה מחיר מפוקח, לא מחיר פרימיום.

בן חורין: דואר 72 הוא מחיר מפוקח.

מיכאל ביטון: למה אתה אומר מילה שלא מופיעה בשום נוסח?

בן סוכמן: אני מנסח את זה באופן שבו אני תופס את העניין.

מיכאל ביטון: הם אומרים: אנחנו דורשים לוודא שהדואר ייתן שירות של דואר תוך שלושה ימים.

מיכאל ביטון: כמה זה עולה השוק יקבע, התחרות.

בן חורין: 72 יום מפוקח.

בן סוכמן: ה-72 מפוקח, אבל קודם היה אמור להיות מפוקח דואר 24.

בן חורין: זה רק אומר שאתה מצמצם מרווחים.

מיכאל ביטון: נגה רובינשטיין, דפוס בארי, בבקשה.

נגה רובינשטיין: אין משמעות לשירותים בסיסיים אם אין תעריף בצידם, אומרת את זה ועדת רוזן בצורה מאוד ברורה.

נגה רובינשטיין: שאלת מה המשמעות של זה?

נגה רובינשטיין: התשובה נמצאת בדוח רוזן.

נגה רובינשטיין: דוח רוזן אומר ביחס לשירות 24 שזה הבנצ'מרק.

נגה רובינשטיין: הבנצ'מרק הוא 24, לכן הוא גם מפוקח.

נגה רובינשטיין: זה העוגן, כשמהעוגן הזה נגזרים השירותים האחרים, התעריפים האחרים והדברים הנוספים.

מיכאל ביטון: דוח רוזן לקח מכל מה שכתוב בו - -?

נגה רובינשטיין: דוח רוזן אומץ על ידי שר התקשורת.

מיכאל ביטון: חלק מהדברים לקחו, חלק לא.

מיכאל ביטון: יש איזה 17 דוחות.

נגה רובינשטיין: נכון, יש 17 דוחות, אבל אם שר התקשורת לא היה מאמץ אותו, כולל את שירות ה-24 והבנצ'מרק שזה מהווה, לא היינו אומרים דבר.

נגה רובינשטיין: דיברנו פה המון על ה-SLA ועל טיב השירות, מכיוון שללא טיב שירות והמחיר שנמצא בצידו אין משמעות לשירותים הדואריים שניתנים.

נגה רובינשטיין: אני מבינה שההיבט הדוארי הוא קטן מאוד ביחס לתהליך ההפרטה ותהליכי ההתייעלות בדואר, אבל בשבילנו זה העולם בכללותו.

נגה רובינשטיין: לשנות את טיב השירות מאחד לשליש משנה מבחינתנו את כל המשמעות הדוארית של השירותים שאנחנו יכולים לתת.

מיכאל ביטון: מה זה "לשנות את טיב השירות"?

מיכאל ביטון: אנחנו יוצרים מגוון שירותים.

נגה רובינשטיין: לא נכון.

מיכאל ביטון: הדואר בעתיד ייתן אפשרות לתוך יום, לתוך שלושה ימים, לרגיל.

מיכאל ביטון: איפה פה הטיב?

מיכאל ביטון: שלם לי היום - תקבל תוך יום, שלם לי על שלושה ימים – תקבל תוך שלושה ימים, שלם לי על שבוע – תקבל תוך שבוע.

נגה רובינשטיין: אני מתחברת למה שאמרה המנכ"לית.

נגה רובינשטיין: היא אמרה: "התקנות האלו לא בפניכם".

נגה רובינשטיין: מה שקורה כאן זה שהסלמי כל כך דק שכבר אי אפשר להריח אותו ואין לו טעם.

נגה רובינשטיין: ברגע שמביאים פסקה ספציפית בלי להסביר מה המשמעות שלה, שזה מה שאנחנו חווים כרגע, קשה להראות לך את התמונה בכללותה.

נגה רובינשטיין: מה שקרה כאן זה שאמרו לך: יש לך שירות 72 ו-24, כשה-24 הוא ללא תעריף, ה-72 הוא עם תעריף.

נגה רובינשטיין: מה שאין לו תעריף, ואתה הזכרת את זה בהקשר של האזרחים שנזקקים לשירותים של בנק הדואר, לאו פיקוח הוא.

מיכאל ביטון: בכל השירותים של הדואר יש סמכות לשר לדרוש מחיר סביר.

מיכאל ביטון: אם החברה לא ביצעה במחיר סביר, לשר יש סמכות לאכוף את זה.

מיכאל ביטון: זה חל על כלל השירותים, כולל על ה-24 וה-72.

מיכאל ביטון: לא כתוב כאן מה התעריף של דואר לשלושה ימים, כתוב שיהיה שירות.

נגה רובינשטיין: למה לא כתוב?

מיכאל ביטון: אולי כי התחרות תוזיל, אולי כי תתחרו בהם.

בן סוכמן: זה מחיר שאמור להיות מפוקח ולהיות מפורסם.

נגה רובינשטיין: התקנות האלו הן באישור שר האוצר, לכן זה לא מובא בד בבד.

נגה רובינשטיין: מחיר סביר הוא סעיף ריק מתוכן.

נגה רובינשטיין: הוא היה ריק מתוכן גם בחוק התקשורת ביחס לבזק, והוא ריק מתוכן גם בסיטואציה הזאת.

נגה רובינשטיין: אם תשאל את משרד התקשורת כמה פעמים נעשה שימוש בסעיף שאומר שהשר הכריע לקבוע מחיר סביר, אני מניחה שהתשובה שלהם תהיה כמו התשובה שלי – שלא נעשה שימוש בסעיף הזה, שהשר לא קבע שום מחיר.

נגה רובינשטיין: זה לא קרה ולא יקרה, בואו לא נשלה את עצמנו.

נגה רובינשטיין: למה לא מביאים לכאן את התעריף של 72?

נגה רובינשטיין: אולי כי זה באישור שר אוצר, אולי כי הדברים לא מיושרים לחלוטין.

איתי עצמון: זה לא באישור ועדה.

בן חורין: יש דברים שלא צריך להביא לוועדה, יש דברים שכן צריך, את זה את יודעת יותר ממני.

נגה רובינשטיין: ברגע שהכנסת את שירות 24 כשירות בסיסי ללא תעריף, בעצם ביטלת את השירות כי הפכת את המחיר למחיר כזה שלא יהיה אטרקטיבי.

נגה רובינשטיין: אתם מורידים את רמת השירות מאחד לשליש, אתם מחרבים שני שליש מרמת השירות.

נגה רובינשטיין: לא רק שיש כאן בעיה פרוצדוראלית, משפטית ומהותית מכיוון שהם עשו את זה ללא שימוע אחרי שהשר החליט שזאת העמדה, גם יש כאן את העובדה שבסוף הציבור יסבול מזה שהעוגן יהיה 72 שעות, לא 24 שעות.

מיכאל ביטון: מנכ"ל הדואר, בקשה.

דוד לרון: אנחנו מתחייבים להמשיך לתת מגוון של שירותים, פתרונות ואפשרויות לקבל דואר ב-24 שעות, ב-72 שעות, בשבוע.

דוד לרון: אני די תמה שאחרי שנים שמחכים לפתיחת השוק לתחרות דווקא החברה שצריכה לרצות בתחרות חוששת מההסרה של תעריף לפיקוח.

דוד לרון: מי שרוצה ומאמין בדואר של 24 כמו שאנחנו מאמינים ועושים, יוכל לתמחר אותו בצורה מאוד אטרקטיבית.

דוד לרון: דואר 24 ימשיך להיות שירות מוביל.

דוד לרון: אנחנו עוברים לשוק של תחרות מלאה.

דוד לרון: חברת מסר אולי רואה בפיקוח איזה שהוא מנגנון לקבוע מחיר, אבל אנחנו בהחלט מתכוונים שהשוק יהיה תחרותי והמחירים יהיו משתנים.

דוד לרון: אנחנו הולכים להיכנס לתהליך של תכנית הבראה מקיפה אחרי הרבה מאוד שנים, ואני שמח שמשרד התקשורת הוביל את התהליך הזה לנקודת סיום.

דוד לרון: אנחנו הולכים לעשות מהלכים מאוד כואבים בדואר.

דוד לרון: אנחנו הולכים לשחרר מעל 1,000 עובדים ולהיכנס לתהליכי התייעלות כבדים, כדי להביא את החברה הזאת סוף סוף למצב שהיא תתנהל כפי שמתאים בשוק הנוכחי.

דוד לרון: אנחנו רוצים לבנות חברה שיודעת להתחרות.

דוד לרון: אני חושב שראוי להעביר את השוק הזה ממצב של שוק מפוקח ומונופוליסטי לשוק תחרותי.

דוד לרון: הייתי מציע לאפשר לשחקנים שרוצים להיכנס ולפרוח בענף הזה להיכנס ללא עיכובים.

יגאל שטרית: חברת מסר עדיין לא דיברה כאן.

דוד לרון: רמת השירות הנוכחית של חברת מסר היא שבוע, שזה לא בדיוק שירות של 24 שעות.

דוד לרון: אם מאמינים בשירות מהיר אפשר לתת אותו כבר היום, אין שום מניעה.

דוד לרון: צר לי שמי שמדבר על שירות של 24 שעות כשירות חשוב, נותן אותו היום בסדר גודל של שבוע, לא בסדר גודל של 24 שעות.

בן סוכמן: דואר 24 הוא לא הסטנדרט, דואר 24 הוא הדואר שנקבע שיהיה מפוקח.

בן סוכמן: אני חושב שבניסיון להגיע להבנה עם ועד העובדים על הצורך לפטר 1,000 עובדים אתם מקריבים את השירות לאזרח.

בן סוכמן: המשמעות של זה תהיה בכייה לדורות, כי אנשים יפסיקו לשלוח דואר בקצב הרבה יותר מהיר ממה שקורה היום.

בן סוכמן: יכול להיות שמשרד התקשורת ויתר וגם הדואר ויתר על מה שקשור לדואר.

מיכאל ביטון: עוד לא ראיתי אזרח מוטרד מזה שמכתב מאיזו רשות הגיע אליו תוך - -

בן סוכמן: לא האזרח מוטרד.

בן סוכמן: חברת החשמל ששולחת שוברי תשלום לא יכולה לחכות שבעה ימים כסטנדרט.

מיכאל ביטון: לדעתי, 90% ומעלה משולם מראש.

בן סוכמן: הרבה פחות מ-90% משולם מראש.

מיכאל ביטון: אני לא רואה הרבה שמשלמים בשוברים.

בן סוכמן: יש הרבה שוברי תשלום שמשלמים גם בבנק הדואר.

מיכאל ביטון: מה ההבדל?

מיכאל ביטון: היומיים האלה עושים את ההבדל?

בן סוכמן: זה יכול להיות יותר מיומיים.

מיכאל ביטון: יום או שלושה.

בן סוכמן: אם היום אנחנו מחלקים פעם ביומיים ומחר אנחנו מתירים לדואר לחלק פעם בשבוע, הפער הוא די משמעותי.

מיכאל ביטון: תשלם לי תוך יום – תקבל תוך יום, תשלם לי תוך שלושה ימים – תקבל תוך שלושה ימים, תשלם לי איטי יותר – תקבל איטי יותר.

מיכאל ביטון: כל האפשרויות פתוחות לחברת חשמל, היא יכולה להזמין כל שירות שהיא רוצה.

בן סוכמן: זו פרקטיקה לא נכונה של דואר ישראל, הם פועלים בפרקטיקה לא נכונה.

מיכאל ביטון: למה?

מיכאל ביטון: אם אתה חנות מכולת, אז יש לך שלושה שירותים: אתה יכול לגבות ממני תוך יום ביוקר, תוך שלושה ימים חצי ביוקר, או לא לגבות ולא להתחייב בזמן.

בן סוכמן: המשמעות של הדבר הזה היא שתמצא את עצמך בלי לקוחות, זה החשש שיש לי.

מיכאל ביטון: עוד פעם חוזרים לדאגה לדואר?

מיכאל ביטון: אתה לא דואג לדואר.

בן סוכמן: אני לא דואג לדואר, אני דואג לכך שהלקוחות שלי יחליטו שלא כדאי להם יותר להתעסק עם הדואר, הם יעשו כל שהם יכולים כדי להפסיק לשלוח מכתבים.

מיכאל ביטון: מה השתנה?

מיכאל ביטון: כל האפשרויות פתוחות בפניהם.

מיכאל ביטון: החברה שלך דורשת שירות מסוים?

מיכאל ביטון: הכל פתוח בפניה - או תוך יום, או תוך שלושה ימים, או יותר.

מיכאל ביטון: מה השתנה מול חברת חשמל?

מיכאל ביטון: היא אומרת: תן לי את השירות תוך יום, תן לי את זה תוך שלושה ימים, תגיד לי כמה כל דבר עולה.

מיכאל ביטון: מה השתנה פה?

בן סוכמן: מה זאת אומרת?

בן סוכמן: דואר ישראל הופך את החלוקה שלו לפעם בשבוע במקום מה שהוא עושה היום.

מיכאל ביטון: לא נכון, לא נאמר דבר כזה.

מיכאל ביטון: הוא מעסיק מגוון שירותים.

בן סוכמן: נכון, זה לא נאמר, אבל זה מה שיקרה דה פקטו, זו המשמעות של ההחלטה.

בן סוכמן: איך הולכים לפטר 1,000 עובדים?

בן סוכמן: הולכים לחלק פעם בשבוע במקום פעם ביומיים.

מיכאל ביטון: איך הולכים לפטר 1,000 עובדים?

מיכאל ביטון: מוכרים נכסים, מחזירים כסף למדינה, יש הרבה פטנטים לפיטורים האלה.

בן סוכמן: יש גם שינוי בתקנות שמראה שיש לדואר יכולת לחלק - -

מיכאל ביטון: הסעיף של השלושה ימי דואר כאחת האופציות שחייבים לתת זו דרישה של משרד התקשורת.

בן סוכמן: סטנדרט החלוקה של הדואר מופיע ברישיון.

בן סוכמן: הוא הופחת בצורה משמעותית ממה שקיים היום.

בן סוכמן: אני חושב, כמי ששוק הדואר בארץ חשוב לו, שאנחנו עושים טעות היסטורית.

בן סוכמן: הולכים לאפשר בדואר ישראל לחלק דואר ברמה כזאת שלא יהיה כדאי יותר לשלוח דואר בישראל.

בן סוכמן: זאת הצעקה שלי כרגע.

מיכאל ביטון: אני לא מבין את הצעקה, כי גם אחרי כל התקנות האלו אפשר יהיה לשלוח דואר תוך יום, תוך שלושה ימים, תוך יותר.

מיכאל ביטון: שום דבר לא השתנה.

מיכאל ביטון: מה השתנה?

בן סוכמן: מספר הימים שעל דואר ישראל לחלק מכתבים השתנה.

מיכאל ביטון: יש לך לקוחות?

מיכאל ביטון: החשמל רוצה את זה תוך יום בבתים?

מיכאל ביטון: שישלם על תוך יום.

בן סוכמן: הוא לא ישלם.

מיכאל ביטון: אז שיעשה תוך שלושה ימים, שיעשה תוך שבוע.

בן סוכמן: הוא יחליט שהוא לא משלם את זה.

מיכאל ביטון: למה היום הוא משלם את זה?

בן סוכמן: כי היום המחירים סבירים, החלוקה מהירה.

מיכאל ביטון: השירות תוך יום קיים היום ויימשך בעתיד.

מיכאל ביטון: לא נוצר פה משהו חדש, לא בוטל השירות תוך יום.

בן סוכמן: ה-SLA של הדואר שונה.

בן סוכמן: על זה אפשר להסכים?

מיכאל ביטון: לא.

בן סוכמן: למה לא?

מיכאל ביטון: כי הלקוחות יקבעו.

מיכאל ביטון: אם לא יהיה אף לקוח שרוצה דואר תוך יום, לא יהיה דואר תוך יום.

בן סוכמן: סטנדרט השירות של דואר ישראל שונה - על מה הוויכוח?

נתן שפירא: הוויכוח נשמע לי קצת מצחיק.

נתן שפירא: אני מייצג בערך שליש מסך הדואר הכמותי.

נתן שפירא: הוועדה צריכה לדאוג בעיקר לדבר אחד: שיהיה לוועדה ולמשרד את הכוח לאכוף בצורה אמיתית את טיב השירות.

נתן שפירא: גם בדואר וגם במסר אין הרבה צדיקים – יום זה לא יום, שלושה ימים זה לא שלושה ימים, שבוע זה לא שבוע.

נתן שפירא: כל המילים האלו על איך נהיה הכי טובים – הדרך עוד מאוד ארוכה כדי להגיע לשם.

נתן שפירא: אתם צריכים לאכוף את מה שתקבעו.

מיכאל ביטון: סנקציות.

נתן שפירא: האתגר אחרי הפיטורים יהיה יותר גדול, כי המשקיע הפרטי יתרגם את זה אל הקצה.

נתן שפירא: האתגר האמיתי הוא לקיים את מה שתקבעו על ידי אכיפה אמיתית בפועל.

מיכאל ביטון: זאת דרישה נכונה, וגם לזה נתייחס.

מיכאל ביטון: בקשה, המנכ"לית.

בן חורין: התקנות קובעות מה הם השירותים הבסיסיים שעל חברת הדואר לתת לכל אזרח בכל הארץ.

בן חורין: הוספנו פה על דואר 24 את דואר 72 בשירותים הבסיסיים.

בן חורין: יש דואר 24, שהוא שירות בסיסי וימשיך להיות שירות בסיסי, ויש את דואר 72 שנכנס כשירות בסיסי נוסף שלא היה בתקנות.

בן חורין: משרד התקשורת מביא לוועדת הכלכלה מה שאמור לבוא לוועדת הכלכלה, הוא לא מביא לאישור ועדת הכלכלה את מה שלא אמור לבוא לוועדת הכלכלה.

בן חורין: פרסמנו לציבור את כלל התעריפים, פרסמנו לציבור את תיקון הרישיון שעדיין לא התקבלה בו הכרעה, הוא נמצא בתהליכי שימוע והשר אמור להחליט.

בן חורין: אני לא כל כך מבינה את הדיון שאומר שהסתרנו , שהחבאנו.

מיכאל ביטון: גם ההיבט של מרכזי חלוקה אמור להיות מוכרע בתחילת נובמבר - זה דבר שהיה חשוב לכם.

בן חורין: דבר שחשוב לשוק בעינינו.

מיכאל ביטון: זה עלה פה הרבה.

מיכאל ביטון: אולי לראשונה ייפתחו מרכזי החלוקה האלה.

מיכאל ביטון: מה לגבי הסנקציות שהוא אמר?

בן חורין: בחקיקת הדואר הגדלנו משמעותית את סכומי העיצומים הכספיים, כדי להבטיח שגם עכשיו וגם שתהיה חברה מופרטת יהיו למשרד התקשורת כלים.

בן חורין: אני מזכירה לך שהיינו בסכומים זעומים, אולי 20,000, 28,000 שקלים, והעלינו את זה לסכומים של מאות אלפי שקלים לעיצום, ל-400,000 שקלים.

בן חורין: סברנו שיש צדק בטענה הזאת שאין לנו כלי אכיפה מספיקים, לכן הגדלנו בצורה מאוד דרמטית את כלי העיצומים על חברת הדואר.

מיכאל ביטון: שר התקשורת, בבקשה.

יועז הנדל: קודם כל, תודה רבה, אני שמח שזה קורה, גם אם בזמן קצר לפני הבחירות.

יועז הנדל: אני רוצה, מיכאל, להודות לך כיושב ראש.

יועז הנדל: אתה יודע, הייתה לנו שנה סוערת.

יועז הנדל: היו שאלות קשות על תפקיד הוועדה ועל כמה היא מפקחת על הרשות המבצעת.

יועז הנדל: היחסים פה היו כאלה שלא תמיד הסכמנו על כל דבר, אבל תמיד הסכמנו על זה שהוועדה הזאת אמורה לפקח על עבודת הרשות המבצעת, על השרים השונים שפועלים בתחומים שאמונה עליהם הוועדה.

יועז הנדל: אני חושב שיש פה איזו סגירת מעגל.

יועז הנדל: זה שאנחנו מצליחים לעשות את זה יומיים לפני הבחירות זה מופלא ומעניין, עוד יהיה מה ללמוד על זה.

יועז הנדל: הדואר הגיע למצב קשה בגלל פוליטיקאים, לא בגלל העובדים.

יועז הנדל: במשך שנים ארוכות זה היה החצר האחורית של הפוליטיקה הישראלית - במינויים, בתפיסה של חברה ממשלתית שכל תפקידה לשרת את הפוליטיקאים ולא את הציבור, בחוסר היכולת לנהל את זה כמו שצריך, ואת זה אני אומר בתור היסטוריון, לא בתור מנהל עסקים דגול.

יועז הנדל: כל מי שמסתכל על המאזן של הדואר, על המספרים של הדואר בשנים האחרונות, ראה שזו חברה שנמצאת עם בעיות קשות של ניהול, עם חוסר הבנה של הוצאות, הכנסות, טיפול בעובדים, מתן שירות לציבור.

יועז הנדל: מידי כמה שנים המדינה הכניסה את היד לכיס, שמה כמה מאות מיליונים, פתרה את הבעיה בכיבוי שריפות, שזו שיטה טובה אם בסוף הציבור מקבל שירות טוב, אבל כאשר השירות הוא לא מספיק טוב, כאשר התחרות לא מספיק טובה, כאשר יש הפסדים, כאשר הניהול לא תקין, כאשר יש יותר מידי עובדים שעובדים בחוסר יעילות - השאלות האלו חייבות להגיע לקצה.

יועז הנדל: אני שמח שבתקופה שלנו, מיכאל, התחלנו את התהליך.

יועז הנדל: בעיני זה מעשה חברתי ממדרגה ראשונה לייצר תחרות בדואר, לייצר שירות לכל מקום בארץ.

יועז הנדל: היו שאלות דומות כאשר הפריטו את בזק ושוק הטלפוניה הפך להיות תחרותי.

יועז הנדל: אני חייב להגיד שהיום, ואתה עקבת אחרי זה בוועדה שלך, יש תחרות - אנחנו מקום ראשון בעולם בפריסת סיבים בפריפריה, בתשתיות.

יועז הנדל: אני חושב שזאת דוגמה טובה לכך שתחרות יכולה להיות בסוף מהלך מאוד חברתי ומועיל לכל מי שגר מחוץ לאזורי המרכז וזקוק לשירותי דואר ולשירותים אחרים.

יועז הנדל: מה שאנחנו עושים היום זה אבן דרך מאוד משמעותית בדרך להביא את הדואר להפרטה מלאה, לתחרות ולשירות יעיל יותר לאזרח.

יועז הנדל: מיכאל, אני לא יודע לאן הבחירות האלו יובילו אותנו ואם זאת שירת הסירנה, אבל אני מאחל לך הצלחה רבה, ואני מאחל לעם ישראל שוועדת הכלכלה תמשיך להיות ועדה פעילה שתבקר את השרים בממשלה ותדע להתווכח ביעילות לטובת עם ישראל.

מיכאל ביטון: תודה לך, שר התקשורת.

מיכאל ביטון: זו הזדמנות לאחל לך בהצלחה - הודעת שאתה לא ממשיך כרגע במסלול הפוליטי, לוקח פאוזה.

מיכאל ביטון: תהיה גאה בדברים הטובים שעשית במשרד התקשורת.

מיכאל ביטון: הזזת כמה אבנים גדולות, יצרת מומנטום.

מיכאל ביטון: אם בסופו של דבר הטבנו עם האזרחים בכל התחומים - זאת תהיה זכותנו.

מיכאל ביטון: מתחילים הקראה.

ברוריה מנדלסון: טיוטת תקנות הדואר (שירותי דואר בסיסיים ושירותים כספיים אשר יינתנו לכלל הציבור בכל המדינה) (תיקון), התשפ"ג-2022 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 5ג(א)(1), ו-126(א) לחוק הדואר, התשמ"ו-1986 להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: החלפת תקנה 1 1.

ברוריה מנדלסון: בתקנות הדואר (שירותי דואר בסיסיים ושירותים כספיים אשר יינתנו לכלל הציבור בכל המדינה), התשס"ח-2008 (להלן – התקנות העיקריות), במקום תקנה 1 יבוא: הגדרות 1.

ברוריה מנדלסון: בתקנות אלה – "גלויה" – נייר מלבני קשוח המיועד למשלוח ללא צורך במעטפה; "דבר דפוס" – נייר שאינו קשיח, אשר עבר הליך הדפסה ומיועד למשלוח; "דבר דואר" – מכתב, גלויה, צרור או דבר דפוס שמשקלם עד 500 גרם; "חשבון סילוקים" – חשבון סילוקים המתנהל בחברה הבת, כהגדרתה בסעיף 88יא(א) לחוק; "חבילה" – אריזה שאינה מעטפה המכילה חפץ של עד 20 ק"ג;

איתי עצמון: רצינו לוודא שאין חפיפה בין ההגדרות השונות של דברי הדואר, לוודא שקווי הגבול בין דברי הדואר האלה ברורים.

ברוריה מנדלסון: "חשבון סילוקים פרטי" – חשבון סילוקים המנוהל עבור לקוח שאינו לקוח עסקי לצורך ניהול חשבון משק בית בלבד; "צרור" – מעטפה המכילה חפץ.

זיו ברק: אם כותבים אריזה שאינה מעטפה עד 20 ק"ג, מה הטעם בהגדרה של צרור?

אורן לביאן: צרור זה מעטפה שמכילה חפץ.

ברוריה מנדלסון: חבילה זו אריזה.

אורן לביאן: חבילה זו אריזה שהיא לא מעטפה.

מיכאל ביטון: מי בעד תקנה 1, מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: בעד – פה אחד

ברוריה מנדלסון: אנחנו מדלגים כעת על תקנה 2.

ברוריה מנדלסון: החלפת 3.

ברוריה מנדלסון: במקום התוספת לתקנות העיקריות יבוא: התוספת "תוספת (תקנה 2) חלק א': שירותי דואר בסיסיים

ברוריה מנדלסון: משלוח דואר מהיר בארץ משלוח מהיר בארץ במסגרתו נמסר או מחולק "דואר 24" דבר הדואר כאמור ביום העבודה העוקב ליום המשלוח.

ברוריה מנדלסון: "דואר 72" נמסר או מחולק דבר הדואר כאמור תוך שלושה ימי עבודה לאחר יום המשלוח.

ברוריה מנדלסון: בארץ רישום בעת הקבלה, מעקב בזמן העברה, ניסיון

ברוריה מנדלסון: לרבות אפשרות לקבלת אישור מסירה.

ברוריה מנדלסון: דואר המגיע מחוץ לארץ 20 ק"ג המגיע מחו"ל לנמען בישראל בשירות לנמען בישראל בשירות רגיל במסגרת אמנות בינלאומיות שמדינת רגיל במסגרת האמנות ישראל צד להן; הבין לאומיות

איתי עצמון: מה המשמעות של "במסגרת האמנות הבין לאומיות"?

אורן לביאן: שכל מדינה מחויבת לקיים אותן.

אורן לביאן: אם מינהל דואר שולח דבר דואר למדינה אחרת, הוא חייב לשלוח את זה למינהל הדואר באותה מדינה ולחלק את זה בכל הארץ.

אורן לביאן: אנחנו מבהירים את המצב הקיים.

איתי עצמון: התיבה הזאת מתייחסת לשירות?

אורן לביאן: לשירות רגיל.

אורן לביאן: זה לא שירות פריים שיש במסגרת האמנות, שאז מערכת היחסים נקבעת בין מינהלי הדואר.

ברוריה מנדלסון: משלוח חבילה בארץ משלוח חבילה, צרור או דבר דפוס שמשקלם עד 20 ק"ג מאשנב לאשנב הכולל: רישום בעת הקבלה, מתן תעודת משלוח, מעקב בזמן העברה ומסירה כנגד חתימה, לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה.

ברוריה מנדלסון: משלוח כתבים ואביזרים קבלה למשלוח ומסירה של כתבים ואביזרים לעיוורים בארץ לעיוורים; לעניין זה, "כתבים ואביזרים לעיוורים" - כל אחד מאלה:

ברוריה מנדלסון: גיליונות מיוחדים להדפסת חומר קריאה

ברוריה מנדלסון: מפות תבליט;

ברוריה מנדלסון: מסגרות ולוחות לכתיבת כתב ברייל בחרט או

ברוריה מנדלסון: עזרי לימוד לכתיבת כתב ברייל;

ברוריה מנדלסון: מדיה מגנטית לעיוורים;

ברוריה מנדלסון: שעונים ומודדי זמן עם סימני ברייל;

ברוריה מנדלסון: לשימוש לעיוורים;

ברוריה מנדלסון: מקלות הליכה לעיוורים;

ברוריה מנדלסון: מכירת בולים מכירת בולים למשלוח דבר דואר.

ברוריה מנדלסון: לנמען בחוץ לארץ דרך האוויר

ברוריה מנדלסון: רשום לנמען בחוץ הכולל: רישום בעת הקבלה, מעקב ומסירה כנגד לארץ דרך האוויר חתימה, לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה; אופן אספקת השירות במדינת היעד יהיה בכפוף לקיום השירות במדינת היעד ובהתאם לכללים הנהוגים בה.

ברוריה מנדלסון: בחוץ לארץ דרך עד 20 ק"ג, מאשנב בארץ לנמען בחוץ לארץ האוויר דרך האוויר, הכולל: רישום בעת הקבלה, מתן תעודת משלוח, מעקב בזמן העברה ומסירה כנגד חתימה של הנמען, לרבות אפשרות קבלת אישור מסירה; אופן

ברוריה מנדלסון: לקיום השירות במדינת היעד ובהתאם לכללים

ברוריה מנדלסון: ואביזרים לעיוורים לנמען בחוץ לארץ, דרך האוויר, הכולל מסירה

ברוריה מנדלסון: דרך האוויר היעד יהיה בכפוף לקיום השירות במדינת היעד ובהתאם לכללים הנהוגים בה; קבלה למשלוח של כתבים ואביזרים לעיוורים כהגדרתה בפרט 8;

איתי עצמון: לקראת הדיון ביקשנו ממשרד התקשורת להעביר לוועדה - ואכן הועבדה – רשימה מסודרת של השוואה בין המצב הקיים היום לבין הרשימה המעודכנת לאחר שהתקנות ייכנסו לתוקף.

איתי עצמון: אולי כדאי שתגידו בכל זאת מה השירותים שיבוטלו.

אורן לביאן: שירות של משלוח עיתון, משלוח מבוטח, שזה שירות פרימיום, ומשלוח של מעטפות ואריזות לחוץ לארץ דרך הים ודרך היבשה.

נגה רובינשטיין: אתם מוסיפים כאן שירות 72, אבל מרוקנים מתוכן את שירות 24.

נגה רובינשטיין: למה?

נגה רובינשטיין: כי שר האוצר קובע את זה כשזה בכלל לא נמצא מול הרשימה שלו.

איתי עצמון: הוועדה לא יכולה להתקין תקנות שבכלל לא מובאות לפתחה.

נגה רובינשטיין: ברור שלא יכולה.

איתי עצמון: מה הבקשה שלך מהוועדה?

איתי עצמון: יש רשימה של שירותי בסיס שמובאת כרגע לאישור הוועדה.

איתי עצמון: התקנות שנוגעות לתעריפים אינן באישור ועדה.

נגה רובינשטיין: אני מבקשת להסתכל על זה לא בהיבט המשפטי הצר של מה מובא לוועדה או לא, מכיוון שיש עוד היבט שיכול לרוקן מתוכן את כל מה שאתם מאשרים כאן.

נגה רובינשטיין: אם בסופו של דבר שר האוצר מאשר תקנות שאין בהן פיקוח על 24 אבל יש פיקוח על 72, כמובן שיש משמעות אחרת לגמרי.

נגה רובינשטיין: אם יש חובה שיהיה שירות חיוני של אספקת חלב בלי שיש לו מחיר, המשמעות של זה היא שחלב יכול להימכר ב-100 שקלים.

זיו ברק: ההערות שלך הן לחוק הדואר שכבר תוקן.

נגה רובינשטיין: ממש לא.

זיו ברק: שם הוגדר מה בסמכות הוועדה.

מיכאל ביטון: העניין של 24 ו-72 נדון, לא נחזור.

בן חורין: פורסם שימוע שכתובים בו כל התעריפים.

בן חורין: אם דואר 72 יהיה מפוקח, מן הסתם דואר 24 יהיה תחום בתוך הפיקוח.

בן חורין: דואר 72 יקבע את מתחם הפיקוח החדש.

בן חורין: אתם מבקשים להביא לוועדה נושאים שאינם בסמכות הוועדה.

נגה רובינשטיין: אנחנו רק מבקשים שבפני הוועדה תהיה התמונה בכללותה.

בן חורין: היא נמצאת בפני הוועדה, כי פורסם לציבור השימוע.

ברוריה מנדלסון: חלק ב': שירותים כספיים

ברוריה מנדלסון: של חשבון סילוקים "ניהול חשבון סילוקים פרטי" – כל אחד מאלה: פרטי

ברוריה מנדלסון: סילוקים פרטי, לרבות מורשי חתימה או מיופי כוח בחשבון;

ברוריה מנדלסון: פרטי;

ברוריה מנדלסון: הפעלת חשבון סילוקים פרטי מחדש;

ברוריה מנדלסון: קבלת מידע בנוגע לחשבון סילוקים פרטי;

ברוריה מנדלסון: בקשת בעל החשבון;

ברוריה מנדלסון: הקמה וטיפול בהוראת קבע או בהרשאה

ברוריה מנדלסון: החשבון.

ברוריה מנדלסון: חשבון סילוקים פרטי בעל החשבון, באמצעות הפקדת מזומן או שיק או מאת בעל החשבון באמצעות העברה בנקאית על ידי המסלקה הבין בנקאית, או באמצעות העברה מחשבון סילוקים אחר.

ברוריה מנדלסון: סילוקים על ידי צד ג' שאינו בעל החשבון, לרבות ביצוע תשלומים

ברוריה מנדלסון: או באמצעות העברה בנקאית על ידי המסלקה הבין-בנקאית, או באמצעות העברה מחשבון סילוקים אחר, או באמצעות כרטיס חיוב בהתאם לתנאים שקבע בעל החשבון.

ברוריה מנדלסון: מחשבון סילוקים פרטי סילוקים אחר או לחשבון בתאגיד בנקאי אחר בישראל, לרבות באמצעות הוראת קבע או הרשאה לחיוב חשבון.

ברוריה מנדלסון: מחשבון סילוקים פרטי בעל החשבון.

ברוריה מנדלסון: (משיכה עצמית)

ברוריה מנדלסון: בהרשאה בחשבון כובד על ידי החברה או בשיק שהופקד

ברוריה מנדלסון: כובד בנקאי שלא כובד בידי התאגיד, וכן טיפול

ברוריה מנדלסון: כובדה על ידי החברה.

ברוריה מנדלסון: תשלום סילוקים, בין תאריכים מסוימים.

ברוריה מנדלסון: ".

איתי עצמון: האם כל הגורמים ערוכים ליישום החל מיום פרסום התקנות?

דוד לרון: ערוכים.

איתי עצמון: כולל לגבי מתן השירותים החדשים, השירותים שייווספו.

נגה רובינשטיין: מה המשמעות של התחילה של התקנות האלו אם אין פיקוח על המחירים?

אורן לביאן: המשמעות היא שהמחיר של מכתב רגיל ומכתב 24 יישאר בפיקוח, המחיר של 72 יהיה תעריף סביר.

מיכאל ביטון: אנחנו יוצאים להפסקה.

מיכאל ביטון: בהפסקה אתם סוגרים לי את הטכנולוגיה של חבילה ומעטפה במשקל חמישה קילו.

מיכאל ביטון: אני מבקש שלגבי המעבר בין קופות החולים לא יהיה שינוי כרגע.

מיכאל ביטון: צריך לראות איך מבטלים את תקנה 2, איך שמים אותה בצד.

מיכאל ביטון: יש את העניין של הקפאת התעריפים לשלוש שנים ל-110,000 הלקוחות משירותי הרווחה, כולל השירותים החדשים ששם הם יקבלו 50%.

מיכאל ביטון: המנכ"לית, נא להציג את ההסכמות.

בן חורין: הנושא הראשון שדנו בו הוא תקנה 2.

בן חורין: תיקון 2.

בן חורין: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא "ורשאי השר לקבוע ברישיון אמות תקנה מידה ותנאים שלפיהם יינתנו שירותי הדואר הבסיסיים והשירותים הכספיים, 2 כולם או חלקם, ביחידות הדואר ברחבי הארץ".

בן חורין: אנחנו סבורים שהתקנה הזאת לא מוסיפה הרבה למצב הקיים, כי גם היום יש לשר סמכות לקבוע באיזה מרחקים ייפתחו סניפים אחד מהשני, איזה סניפים יכולים להיסגר, באיזה תנאים.

בן חורין: בהמשך להערה שהתקבלה מכם בנושא הזה, אנחנו סבורים שהתקנה הזאת לא מוסיפה הרבה לסמכות הקיימת לשר היום.

בן חורין: המודל הנוכחי שבו בכל סניף נותנים עשרות שירותים שיש להם ביקוש אפס ונדרש להעמיד בשבילם אשנבאים, מערכות וכו', הוא מודל שישתנה.

בן חורין: אנחנו הולכים למודל שבו יהיו נקודות שירות יותר קטנות.

בן חורין: בחלק מהמקומות השירותים יהיו אוטומטיים, בחלק המקומות יינתנו שירותים יותר מצומצמים, בחלק שירותים יותר נרחבים.

בן חורין: המודל הזה מתאים למתווה הביקושים ומאפשר פעילות יעילה של חברת הדואר בהתאם לסמכויות הקיימות היום לשר.

איתי עצמון: מדובר פה בפרשנות של הוראות החוק, כיוון שסעיף 5ג קובע שהשר, בהתייעצות עם שר האוצר ואישור הוועדה, יקבע רשימת שירותי דואר בסיסיים וכן שירותים כספיים בסיסיים אשר ראוי כי יינתנו לכלל הציבור בכל המדינה.

איתי עצמון: מה המשמעות של התיבה "לכלל הציבור בכל המדינה"?

איתי עצמון: זו פרשנות שלכם שככל שתיתקף היא תצטרך לעמוד במבחני סבירות וכו'.

איתי עצמון: אנחנו לא חושבים שכרגע נכון לדייק או נכון - -

מיכאל ביטון: גם אם נכון, זה לא הזמן.

מיכאל ביטון: אנחנו עושים כרגע רק מה שדחוף.

מיכאל ביטון: יש מספיק סמכויות לשר במציאות הקיימת.

מיכאל ביטון: דקדוק מיוחד או פירוט מיוחד של אותה סמכות לא נדרש היום.

מיכאל ביטון: אם תרצו בעתיד ותרגישו שזאת חובה או אי אפשר להתקדם בלי זה, תביאו את זה לשלב הבא.

ברוריה מנדלסון: השירותים שעכשיו הוועדה מאשרת יינתנו במספר סניפים כפי שהשר יקבע ברישיון, כאשר השר יכול להיות שיקבע שחלק מהשירותים הבסיסיים יינתנו בעוד מקומות, בעוד יחידות שירות או יחידות דגל.

מיכאל ביטון: כל הסמכויות האלו קיימות בסעיף שהיועץ המשפטי הקריא.

מיכאל ביטון: הפרשנות של "בכל מקום" תישאר לשר, כאשר זה יהיה כפוף לביקורת של הכנסת כפי שהיה גם בעבר.

איתי עצמון: או ביקורת שיפוטית, אם הדבר יובא לפתחם של בתי המשפט.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים להוסיף פה דבר שלא חייבים להוסיף אותו, רק את מה שחייבים לסייע להבראת הדואר בתקופה הקרובה.

איתי עצמון: תיקון תקנה 2 יימחק, אנחנו לא מאשרים אותו.

בן חורין: אנחנו סברנו שיש דרכים שונות לבצע העברה בין קופות חולים ושהדואר על פי שיקול דעתו ימשיך לתת את זה באזורים שיש בהם ביקושים.

בן חורין: לבקשת היושב ראש נשאיר את השירות הזה, ואנחנו נטפל בו לפי הצורך, לפי תמונת הביקושים.

ברוריה מנדלסון: רישום ומעבר בין קופות חולים טיפול בבקשות של חברים בקופות חולים הינו

ברוריה מנדלסון: בריאות ממלכתי, התשנ"ד-1994.

איתי עצמון: זה יתווסף לחלק ב'.

מיכאל ביטון: על מה אנחנו מצביעים?

איתי עצמון: מצביעים על מחיקת תקנה 2, ומצביעים על תקנה 3.

מיכאל ביטון: מי בעד מחיקת תקנה 2 ובעד תקנה 3?

מיכאל ביטון: מי נגד, מי נמנע?

מיכאל ביטון: בעד – פה אחד