ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 280, 2022-05-24 13:00

אלכס קושניר: צוהריים טובים.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים את הדיון בוועדה בהעברות תקציביות.

אלכס קושניר: סיימנו את הדיון הקודם דקה לפני ההצבעה על העברות תקציביות שמספרן 59–60.

אלכס קושניר: אני מבקש להעלות אותן להצבעה עכשיו.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות תקציביות מספר 59–60 אושרו.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אימאן ח'טיב יאסין: גם ההצבעה על הרביזיה.

אחמד טיבי: אם תוכל להסביר על מה הצבענו, כי חלק גדול מן האנשים שהצביעו, ואני בתוכם, לא מכירים את הפרטים.

אחמד טיבי: יודעים שזו העברה לחברה הערבית.

אלכס קושניר: הסברנו את זה כל כך הרבה פעמים בדיון הקודם, היה דיון שנמשך שעה על הפנייה הזאת.

אלכס קושניר: אני לא רואה צורך לחזור ולדון בה שוב.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפניות מספר 73–75: משרד הרווחה.

אסף דוברוביצר: צוהריים טובים.

אסף דוברוביצר: אני רפרנט רווחה באגף התקציבים.

אסף דוברוביצר: הפנייה נועדה לתקצב סך של 165,065 אלפי ש"ח עבור השימושים שיפורטו להלן, בהתאם להחלטת ממשלה מספר 549 מיום 24 באוקטובר 2021, החלטת ממשלה מספר 550 מיום 24 באוקטובר 2021, החלטת ממשלה מספר 716 מיום 28 בנובמבר 2021, החלטת ממשלה מספר 717 מיום 28 בנובמבר 2021, וכן בהתאם להחלטת ממשלה מספר 289 מיום 1 באוגוסט 2021, החלטת ממשלה מספר 551 מיום 24 באוגוסט 2021, שעניינן יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2021 ואילך, וכן בהתאם להסכמים שהוקראו בוועדה במהלך הדיונים לאישור חוקי התקציב לשנים 2021 ו-2022.

אסף דוברוביצר: מכיוון שבעת קבלת החלטות הממשלה האמורות ובעת הצגת ההסכמים טרם הושלמו הבדיקות המקצועיות והמשפטיות הנחוצות לצורך הקצאת התקציבים הנדרשים על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מספר 1.180, התקציב טרם הוקצה בתוכניות הייעודיות עד להשלמתן.

אסף דוברוביצר: כעת, משהושלמו הבדיקות המקצועיות והמשפטיות הנחוצות, מוצע להעביר את הסכומים האמורים בהתאם להחלטות הממשלה האמורות וההסכמים האמורים לתוכניות הייעודיות.

אסף דוברוביצר: כמו כן, נועדה הפנייה לתקצב סך של 67,000 אלפי ש"ח בהרשאה להתחייב לבינוי מבני רווחה.

אסף דוברוביצר: מטרת השינוי התקציבי: תוכנית מספר 1: שירותים אישיים וחברתיים, טיפול חוץ ביתי, 231038 – סך של 2,500 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: תוכנית מספר 2: סיוע לבתי משפט ותקון, טיפול קהילתי, 231175 – סך של 12,000 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: תוכנית מספר 3: מוגבלויות, טיפול קהילתי, 230722 – סך של 21,500 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: תוכנית מספר 4: שירותים אישיים וחברתיים, טיפול קהילתי, 231039 – סך של 129,565 אלפי ש״ח.

אסף דוברוביצר: תוכנית מספר 5: מעונות ומפתנים, פיתוח ובינוי לחסות הנוער ולנוער בסיכון, 231205 – סך של 40,000 אלפי ש״ח בהרשאה להתחייב.

אסף דוברוביצר: תוכנית מספר 6: מוסדות ולשכות, 231203 – סך של 27,000 אלפי ש״ח בהרשאה להתחייב.

אלכס קושניר: שאלות, בבקשה.

נעמה לזימי: אני רוצה לשאול על חסות הנוער, תוכנית מספר 231205.

נעמה לזימי: בפעם האחרונה שהגעתם לוועדת הכספים עם בקשה להעברה, ב-13 באפריל, אמרתם שנעשה הליך לפתור את הבעיה החמורה של תחלופת המדריכים במסגרות של חסות הנוער.

נעמה לזימי: אני רוצה לדעת איפה זה עומד.

נעמה לזימי: האם פגשתם את נציגי המדריכים מן הוועד לשמוע איך בעיניהם אפשר לשמר מדריכים?

נעמה לזימי: חסות הנוער זה מוסדות הנוער בסיכון, למי שלא יודע.

נעמה לזימי: בינתיים אני מבינה שכבר הוכרז סכסוך עבודה על תנאי ההעסקה ועיצומים באחת מן העמותות.

נעמה לזימי: אני רוצה להבין גם מה קורה עם האוכל במעונות הממשלתיים בחסות הנוער, כי את האוכל אחראית לספק המדינה ולא המפעילים, כך שבזה אי אפשר להאשים אותם.

נעמה לזימי: ראיתי תמונות מאחד מן המעונות, בית הנער, אמנם בווטצאפ, תמונות לא מחמיאות – אוכל דל, לא מזין, בכמויות קטנות, שלא מספיק לכל הנערים והמדריכים, אוכל שפוך, צלחות מטונפות.

נעמה לזימי: אני רוצה להבין מה אתם עושים בנושא הזה היום ולא מחר.

נעמה לזימי: אני יודעת שנשלח מייל בנושא ב-1 במאי למנהל חסות הנוער החדש זיו גרשוני לגבי עמותת ענ"ב (עידוד נוער במצוקה).

נעמה לזימי: אשמח לדעת.

נעמה לזימי: תודה.

נעמה לזימי: ושאלה אחרונה: מרכזי הגנה, כספים קואליציוניים בסך 2 מיליון שקל – מה קורה איתם?

נעמה לזימי: דיברנו על כך גם אז.

חנן פריצקי: אני סמנכ"ל תקציבים במשרד הרווחה.

חנן פריצקי: בואו נתחיל מן הסוף.

חנן פריצקי: היום אנחנו מעבירים העברות תקציביות, ביניהן יש גם את ההעברה הספציפית שדיברת עליה בסך 2.5 מיליון ש"ח.

נעמה לזימי: תודה רבה.

חנן פריצקי: לגבי חסות הנוער – ככלל אנחנו מתקצבים את כל שירותי הרווחה בהתאם לתקציבים שעוברים אלינו.

חנן פריצקי: יש לנו מודל שירותים.

חנן פריצקי: אנחנו מודעים לבעיית העסקת מדריכים.

חנן פריצקי: אנחנו מדברים היום הרבה מאוד על התמדה ותוספות בגין התמדה לגבי עובדים נוספים.

חנן פריצקי: היינו אמורים לעשות שולחנות עגולים גם עם המפעילים, גם עם עובדים וגם עם גורמים נוספים.

חנן פריצקי: הישיבה הייתה אמורה להיות בפסח והיא לא נגמרה.

נעמה לזימי: אתם יודעים מה הדרישות.

נעמה לזימי: הסיפור פה זה הפרופסיה של המדריך, זה תקצוב המכרז שלהם, התחלופה.

נעמה לזימי: פשוט חשוב שזה ייאמר כאן.

נעמה לזימי: השבוע נפגשתי עם אנשי עמותה שנקראת ילדים בסיכוי, אתה בטח מכיר.

נעמה לזימי: שם שמעתי מהצעירים חסרי העורף המשפחתי של העמותות הללו כמה קשה להם כשמדריך מתחלף בכל חודשיים.

נעמה לזימי: לא תמיד יש להם בית, אין להם עורף משפחתי וכאשר המדריכים מתחלפים בכל חודשיים גם את מעט האמון שהם בונים הם מפרים.

נעמה לזימי: זה לא שולחן עגול, ואתה יודע את זה.

נעמה לזימי: זה שאלה של תנאים ושכר.

חנן פריצקי: אנחנו מודעים לחלוטין לבעיה של העסקת מדריכים.

חנן פריצקי: יש משבר בהעסקת עובדים כאלה, כפי שיש במקומות נוספים.

נעמה לזימי: בוודאי שיש משבר.

נעמה לזימי: זה שכר מינימום.

חנן פריצקי: דרך אגב, כל שקל תוספת הוא 50 מיליון שקל.

נעמה לזימי: מגיע להם הכול.

חנן פריצקי: לא אמרתי שלא אבל בסופו של יום התקציב שלנו מוגבל.

חנן פריצקי: אנחנו עובדים על זה.

נירה שפק: מקדמים החלטת ממשלה על תוספת.

נעמה לזימי: יש את חסרי העורף המשפחתי ויש את המדריכים.

נעמה לזימי: הפרופסיה זה עדיין לא שם.

נעמה לזימי: הלוואי ויהיה.

חנן פריצקי: לגבי המדריכים – ככל שאני יודע כרגע אנחנו לא מקדמים החלטת ממשלה.

חנן פריצקי: במסגרת תקציב 2023 אנחנו רוצים להוסיף גם מענקי התמדה וגם מענקים נוספים, וגם הכשרה.

חנן פריצקי: זה חלק גדול ומשמעותי שיהיה מהתוכנית שלנו לקידום מדריכים ולקידום מטפלים.

חנן פריצקי: כרגע במציאות התקציבית שאנחנו נמצאים בה אנחנו מנסים לעשות את המקסימום כדי להשאיר אותם ולקדם אותם.

נעמה לזימי: ומה עם האוכל העלוב שלא מספיק לנוער ולנערים?

חנן פריצקי: את סיפור האוכל, אני חייב להגיד, אני לא מכיר.

נעמה לזימי: נעביר לך.

חנן פריצקי: תעבירי פנייה אליי ואדאג שהתשובה תחזור אליך.

נעמה לזימי: בסדר.

נעמה לזימי: תודה רבה.

אלכס קושניר: עוד שאלות, חברים.

אלכס קושניר: בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': קודם כול, אני רוצה לנצל את ההזדמנות, להודות ולברך את משרד הרווחה על עבודה חשובה במקומות כואבים.

בצלאל סמוטריץ': יצא לי בכמה הזדמנויות במעגלים קרובים להיחשף ללא מעט פעולות.

בצלאל סמוטריץ': בצד ההערות והביקורת והדברים שצריך לתקן, כפי שחברתי אמרה עכשיו, בסוף מדינת ישראל כמדינה, ואתם מובילים את זה כמשרד הרווחה, באמת עושה עבודת קודש יוצאת מן הכלל.

בצלאל סמוטריץ': לא הייתי מודע לרבים מן הדברים, אבל כשפוגשים אותם פתאום דרך כל מיני סיפורים אז צריך להוריד את הכובע.

בצלאל סמוטריץ': זאת נקודה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': יש לי שתי שאלות: אחת נוגעת לסכומים.

בצלאל סמוטריץ': משהו לא מסתדר לי במספרים.

בצלאל סמוטריץ': קודם כול להבין את המקורות של הפנייה.

בצלאל סמוטריץ': יש כאן 63 מיליון שקל מן הרזרבה הכללית, שמתוכם 46 מיליון שקל באים מסעיף 54: רשויות פיקוח.

בצלאל סמוטריץ': קודם כול להבין מה הוא הסעיף של רשויות פיקוח שאתם לוקחים ממנו את הכסף, מה אמורים היו לעשות בו ולמה הוא מיותר שם.

בצלאל סמוטריץ': ומאיפה מגיעה יתרת הסכום?

בצלאל סמוטריץ': יש כאן פנייה על 230 מיליון שקל בערך, אז 63 מיליון שקל מתוכם באים מן הרזרבה.

בצלאל סמוטריץ': מאיפה באה היתרה?

אסף דוברוביצר: אסביר.

אסף דוברוביצר: הפנייה מחולקת לשלוש.

אסף דוברוביצר: הרשאה להתחייב בסך 67 מיליון ש"ח – זה מגיע מן האוויר, זה לא מגיע ממקור.

אסף דוברוביצר: הפנייה של המזומן מתחלקת: 102,250,000 זה תקציב קואליציוני, פנייה שתוקצבה בעתודה לכספים קואליציוניים.

בצלאל סמוטריץ': כלומר 63 מיליון שקל זה מהרזרבה הכללית ו-102 מיליון שקל זה המזומן.

אסף דוברוביצר: לא.

אסף דוברוביצר: 67 מיליון ש"ח זה הרשאה.

אסף דוברוביצר: אותם שמתי בצד.

אסף דוברוביצר: מתוך ה-165 מיליון ש"ח שנותרו, 63 מיליון ש"ח הם לתקצוב החלטות ממשלה, זה תוקצב במסגרת תקצוב החלטות הממשלה 549 ו-577.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו המקור התקציבי הוא הרזרבה.

אסף דוברוביצר: המקור התקציבי של התקציב הקואליציוני תוקצב בבסיס מחוץ לתקנות.

בצלאל סמוטריץ': יש כאן 102 מיליון שקל – תקציב קואליציוני, ו-63 מיליון שקל שבאים מן הרזרבה, שמתוכם 46 מיליון שקל מגיעים מסעיף 54: רשויות פיקוח.

בצלאל סמוטריץ': מה הוא הסעיף הזה?

בצלאל סמוטריץ': מאיפה לקחתם את הכסף?

בצלאל סמוטריץ': מה הוא היה אמור לשמש מלכתחילה ולמה אפשר לקחת אותו משם?

בצלאל סמוטריץ': זה סכום לא קטן.

יואב הכט: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

יואב הכט: התקציב שהיה בסעיף 54 הוקצה שם עבור תוכנית החומש של החברה הערבית.

יואב הכט: הכספים מחולקים גם לפי החלטת ממשלה 550.

יואב הכט: החלטת ממשלה 550 התקבלה באוקטובר, כך שעד לאותו מועד לא ידענו איך להקצות את הכסף בין המשרדים השונים ועיקר הסכום הוקצה בסעיף 54.

יואב הכט: לכן זה לא גורע מאף רשות או מאף גורם ממשלתי אחר.

בצלאל סמוטריץ': אתה אומר שהייתה הקצאה בתקציב, אחר כך החלטת הממשלה ייעדה את התקציבים בצורה מפורטת יותר, ונשאר סכום של 46 מיליון שקל, שאתה יכול לקחת אותו משם ולהעביר אותו עכשיו לרווחה בלי ששום דבר נפגע?

יואב הכט: לא, להיפך.

יואב הכט: הקצאת הסכומים למשרדים בהתאם להחלטת הממשלה 550 היא הפנייה שקורית עכשיו.

יואב הכט: בהקשר הזה יבוא משרד הרווחה.

בצלאל סמוטריץ': אבל איך היא קשורה לתוכנית החומש?

בצלאל סמוטריץ': אני לא רואה פה שום סעיף שנוגע למגזר הערבי.

אסף דוברוביצר: ההקצאה של 63 מיליון ש"ח מחולקת באופן הבא: 38 מיליון ש"ח זה חלק מתוכנית החומש.

בצלאל סמוטריץ': איזה סעיף זה?

אסף דוברוביצר: זה מופיע בתוכנית 231039, זאת תוכנית מספר 4 בפנייה.

בצלאל סמוטריץ': אבל יש פה 129 מיליון שקל.

אסף דוברוביצר: נכון.

אסף דוברוביצר: ה-129 מיליון ש"ח, כפי שמפורט בדברי ההסבר, מחולק באופן הבא: יש פה תקציבים קואליציוניים.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': סעיף 3, 38 מיליון שקל, בזה אתה עומד בתוכנית החומש.

בצלאל סמוטריץ': וזה מה שמגיע מסעיף 54.

אסף דוברוביצר: נכון, אבל מגיעים מסעיף 54 עוד כמה אלמנטים, שזה החלטת הממשלה 549 בעניין אלימות במגזר הערבי והחלטות הממשלה 716 ו-717 בעניין המגזר הדרוזי, דרוזים מן הגולן ודרוזים מן הכרמל והגליל.

בצלאל סמוטריץ': בקיצור, אתה אומר בעצם ששמתם את כל הכסף בסעיף 54 ולאט-לאט אתם מעבירים אותו.

אסף דוברוביצר: בהתאם להחלטות הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו שאלה קצת יותר רחבה שמופנית לחנן פריצקי.

בצלאל סמוטריץ': מה המענה שנותן היום משרד הרווחה לנוער חרדי נושר או נוער חרדי בסיכון?

בצלאל סמוטריץ': בתחושתי, ובעקבות קצת למידה שעשיתי בתקופה האחרונה, הוא די נופל בין הכיסאות.

בצלאל סמוטריץ': יש מסגרות של חסות הנוער לציבור כללי ויש לציבור דתי.

בצלאל סמוטריץ': הציבור החרדי נמצא קצת בשוליים של משרד החינוך, אגף שח"ר וכולי, וגם שם לא מקבל מענה.

בצלאל סמוטריץ': איפה משרד הרווחה מכיר בתופעה, יודע שהיא קיימת ומטפל בה?

חנן פריצקי: יש לנו שני גורמים מרכזיים שמטפלים בנוער חרדי נושר.

חנן פריצקי: דבר אחד הוא מסגרות חוץ-ביתיות, יש לנו כ-500 מכסות שנמצאות בסוג של פנימיות, סמי-ישיבות, שיש בהן גם עבודה סוציאלית.

בצלאל סמוטריץ': הן שלכם במסגרת חסות הנוער?

חנן פריצקי: אנחנו משלמים עליהן, אנחנו מגבים אותן, אנחנו מתקצבים אותן, אנחנו מפקחים עליהן בקטע החוץ-ביתי.

חנן פריצקי: זה כ-500 מכסות.

חנן פריצקי: מעבר לזה יש לנו כ-20 מיליון שקל לטיפול קהילתי, שם אנחנו בונים שירותים ייחודיים לנוער החרדי, דומים לשירותים שלנו אבל מבחינתנו אנחנו מייעדים אותם גם לנוער חרדי.

חנן פריצקי: בשנתיים האחרונות נכנסנו גם לעולם של בנות נושרות.

חנן פריצקי: אנחנו עושים שם עבודה גם בקהילה.

בצלאל סמוטריץ': מתוך 500 התקנים שדיברת עליהם, יש גם בנות או שזה רק בנים?

חנן פריצקי: לא, אין אף מסגרת חוץ-ביתית עבור בנות.

חנן פריצקי: בבנות אנחנו מטפלים בקהילה.

בצלאל סמוטריץ': אתם לא חושבים שצריך להקים?

בצלאל סמוטריץ': הרי אם יש נוער נושר בנים יש גם נוער נושר בנות.

חנן פריצקי: את הנערות החרדיות אנחנו בדרך כלל משלבים במסגרות קיימות.

חנן פריצקי: יש לנו מקומות לנוער קצה אבל כרגע מן הבחינה הזאת של נוח"מ, הנוער הנושר החרדי, ייעודי יש לנו אך ורק לבנים.

חנן פריצקי: הבנות משולבות במסגרות בקהילה.

בצלאל סמוטריץ': מה התקציב של נוח"מ אצלכם?

חנן פריצקי: אני מעריך שהוא בסדר גודל של 50 מיליון שקל בסך הכול, גם הקהילה וגם החוץ-ביתי.

בצלאל סמוטריץ': אתה מכיר את הרשת של התיכונים הטכנולוגיים?

בצלאל סמוטריץ': יש שם 2,500 תלמידים ב-15–20 מסגרות.

חנן פריצקי: למיטב ידיעתי הם נמצאים במשרד הכלכלה.

נעמה לזימי: אבל זה כלכלה, לא רווחה.

בצלאל סמוטריץ': הם לא במשרד הכלכלה.

בצלאל סמוטריץ': הם נמצאים היום במשרד החינוך, אגף א', אגף שח"ר, אבל הם בעצם נופלים בין הכיסאות.

בצלאל סמוטריץ': הם מקבלים כיתות מב"ר או כיתות אתגר.

נעמה לזימי: אתה מדבר על היל"ה?

בצלאל סמוטריץ': לא, היל"ה זה לציבור הכללי.

בצלאל סמוטריץ': היל"ה זה לא מוסדות, זה אקסטרני, חוץ-בית ספרי.

בצלאל סמוטריץ': זה הבעיה, שלציבור החרדי אין פתרון.

בצלאל סמוטריץ': לציבור הכללי וגם לציבור הדתי יש היום ספקטרום רחב של מענים, חלקם בית ספריים, חלקם כמו היל"ה או "מניפה" הם חוץ-בית ספריים.

בצלאל סמוטריץ': בסוף רוב הנערים מצליחים למצוא איפשהו מענה.

בצלאל סמוטריץ': לציבור החרדי – בגלל שאלות של מודעות והסתרה, אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו – אין רצף מספיק.

בצלאל סמוטריץ': הנה הדוגמה הפשוטה, אין בכלל מוסדות חסות הנוער לבנות חרדיות.

בצלאל סמוטריץ': יש 500 תקנים לבנים.

נעמה לזימי: גם היום יש 100 ממתינים וממתינות, גם בציבור הגדול.

נעמה לזימי: זה חמור, סגרו בשלוש השנים האחרונות – אפרופו, לא הממשלה שלנו – כ-14 מוסדות חסות נוער.

אימאן ח'טיב יאסין: שלא לדבר גם על המצב בתוך החברה הערבית.

בצלאל סמוטריץ': אני לא עושה תחרות.

נעמה לזימי: זה לא בסדר, זה הנוער שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: זה לא תחרות אבל צריך לשים את הדברים הללו על השולחן ולדעת שיש צורך גדול מאוד וצריך לתת מענה לצורך הזה.

בצלאל סמוטריץ': אני מנצל את ההזדמנות להאיר כאן זרקור.

בצלאל סמוטריץ': רשת בתי הספר הללו, שנמצאת עקרונית במשרד החינוך, התקצוב היחיד שהיא מקבלת מעבר לסכום הרגיל שמקבל כל מוסד, יש קול קורא במשרד החינוך.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אלכס, דיברתי על זה הבוקר עם אנשי אגף התקציבים והם יחזירו תשובה: עוד לא תוקצב השנה בכלל, יש שם תקנה על סך 30 מיליון שקלים שנועדה לאותם תיכונים טכנולוגיים.

בצלאל סמוטריץ': בסוף ההגדרה שלהם היא נוער נושר, הם עוברים דרך מסגרות הרווחה ברשויות המקומיות.

בצלאל סמוטריץ': היו שם בכל שנה 30 מיליון שקלים.

בצלאל סמוטריץ': בשנה זו זה עדיין לא מתוקצב.

בצלאל סמוטריץ': דיברתי על זה הבוקר עם נועה מאגף התקציבים והיא צריכה לבדוק ולהחזיר תשובה.

בצלאל סמוטריץ': אבל התחושה שלי שהיא שהם לא נמצאים במקום המתאים להם.

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה נערים של רווחה.

בצלאל סמוטריץ': אני מציע שתיעשה בחינה.

בצלאל סמוטריץ': משרד החינוך למשל לא מתקצב את האלמנטים הפנימייתיים בכלל, הם לא נמצאים בעליית הנוער, הם לא נמצאים במת"ן כי הם נוער נושר ומת"ן זה לא נוער נושר, וחסות הנוער זה כאילו לציבור הדתי.

נעמה לזימי: יש פנימיות שהן כן תחת משרד החינוך.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר לך שבציבור החרדי זה לא קיים.

יצחק פינדרוס: בציבור החרדי – לבנות לא קיים בכלל.

יצחק פינדרוס: לגבי בנים גמרו עכשיו בייעוץ המשפטי את המכרז האחרון.

אלכס קושניר: חברים, זה דיון מקצועי מורכב.

בצלאל סמוטריץ': אני מסכם במשפט.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לבקש ממך לבחון את סוגיית התקנה של התיכונים הטכנולוגיים הללו, שזה יתוקצב.

בצלאל סמוטריץ': ודבר שני, חנן, אני מבקש לנסות להתניע דיון מקצועי אצלכם, אולי ביחד עם אגף שח"ר, כדי לנסות לראות את הממשקים ביניכם.

בצלאל סמוטריץ': יש לי תחושה שהדבר הזה – ולמדתי אותו בחודש–חודשיים האחרונים לעומק – לא מקבל מספיק מענה וטיפול.

בצלאל סמוטריץ': זה שווה בחינה לקראת התקציב הבא.

בצלאל סמוטריץ': בסוף זה צורך אמיתי שקיים בשטח וצריך לטפל בו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: גם אני אגע במה שבצלאל העלה.

ינון אזולאי: יש את 500 התקנים ויש את הסיפור של המכרז של אותן פנימיות שהוא עדיין תקוע.

יצחק פינדרוס: לפני שבועיים זה הסתיים.

יצחק פינדרוס: ביום הזיכרון בשעה 4 כל המוסדות קיבלו הודעה.

ינון אזולאי: אוקיי, תודה רבה.

ינון אזולאי: אני גם רוצה לבדוק את העניין.

ינון אזולאי: אגב, יש את דוח מבקר המדינה, שאמר שילדים שבאים לפנימיות אתם מתקצבים אותם בין 64 ש"ח ל-119 ש"ח לחודש לילד עבור תגבור, וזה לא מספיק.

ינון אזולאי: השאלה האם כאשר ילד נמצא בפנימייה אתם באמת בודקים את הצרכים שלו.

ינון אזולאי: דוח מבקר המדינה קבע שזה לא בדיוק כך.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהם לוקים בחסר בתקצוב, אנחנו מכירים את זה ויודעים שגם ההורדות לא תמיד מספיקות לילדים בפנימייה, שמתנתקים מן הבית וצריך לתגבר אותם, כי עם מגיעים עם חוסרים.

ינון אזולאי: אגב זה נכון לכל המגזרים ולאו דווקא לציבור החרדי.

ינון אזולאי: בציבור החרדי חסרה גם חלופת מעצר.

ינון אזולאי: דיברנו על כך מספר פעמים ועדיין אין מקום של חלופת מעצר לציבור החרדי, לא לבנים ולא לבנות.

בצלאל סמוטריץ': 500 התקנים הללו, אם זה חסות הנוער, הם יוכלו לתת מענה לציבור.

חנן פריצקי: יש מסגרות ייעודיות.

ינון אזולאי: בתוכנית הראשונה, תוכנית מספר 231038, לגבי מעון לנשים מוכות – אנחנו יודעים שיש מחסור במיטות במקלטים.

ינון אזולאי: יש איזו תוספת בתקציב הזה?

ינון אזולאי: אנחנו רואים שהשנה הוספתם יותר.

חנן פריצקי: אנחנו מוסיפים תקציב ניכר לתחום האלימות.

חנן פריצקי: אנחנו לא מרחיבים מקלטים.

חנן פריצקי: כעיקרון אנחנו חושבים שהטיפול הקהילתי – ואנחנו עושים הרבה מאוד בתחום הקהילתי בשנים האחרונות, עם הרחבה גדולה מאוד של השירותים – נותן מענה.

חנן פריצקי: יש פה ושם בעיות נקודתיות של מחסור במיטות במקלטים אבל ככלל אם אתה בודק את התפוסה במקלטים אז היא נושקת ל-100%, היא לא עוברת את זה.

ינון אזולאי: בכל המגזרים?

חנן פריצקי: כן.

בצלאל סמוטריץ': יש בעיה בהקשר הזה.

בצלאל סמוטריץ': הייתי בשבוע שעבר בסיור במקלטים של "בת מלך" בירושלים ועלתה שם סוגיה: המודל התקציבי שלכם עובד פר אישה.

בצלאל סמוטריץ': בציבור הדתי והחרדי אישה מגיעה לא עם ילד, שניים או שלושה ילדים אלא עם שישה או שבעה ילדים.

בצלאל סמוטריץ': צריך לתת להם שני חדרים.

בצלאל סמוטריץ': לאחרונה עשיתם בזה שינוי ונתתם חדר של עד שש נפשות ומעבר לזה, ועדיין מקלט שקולט אישה עם שישה ילדים לחצי שנה מתוקצב פר האישה.

בצלאל סמוטריץ': אישה שתגיע למקלט עם ילד אחד או שניים ואישה שתגיע למקלט עם שישה ילדים, המקלט מתוקצב באותו סכום מן המשרד, בלי התחשבות במספר הילדים.

בצלאל סמוטריץ': למה לא לייצר מפתח תקציבי אחר?

בצלאל סמוטריץ': אני לא נכנס כרגע לוויכוח על קהילה מול מקלט.

בצלאל סמוטריץ': ברור לי שיש מקרים שבהם אין מה לעשות, צריך מקלט.

בצלאל סמוטריץ': צריך להוציא את האישה, לאפשר לה להירגע לרגע, לנשום עמוק ולחזור לעצמה ולראות איך היא מסדרת את חייה.

בצלאל סמוטריץ': לא תמיד אפשר לטפל בתוך הקהילה.

בצלאל סמוטריץ': כשהיא כבר נמצאת בתוך מקלט, וזה עובר כמובן את האישורים שלכם – אישה שמגיעה למקלט זה אחרי כל הפרוצדורות של הרווחה, היא לא מגיעה, דופקת בדלת ונכנסת בעצמה – איזה היגיון יש לתקצב את המקלט פר אישה ולא פר מיטה, כשהאוכל והטיפול ומעונות הילדים מתווספים להוצאה?

חנן פריצקי: בחנו את זה על פני שנים וראינו שבממוצע מן הבחינה הזאת הדברים מסתדרים.

בצלאל סמוטריץ': זו אמירה כללית מאוד.

בצלאל סמוטריץ': כללי זה נורא נחמד, אבל מקלטים ספציפיים שמטפלים בנשים דתיות וחרדיות נדרשים להוצאה הרבה יותר גדולה.

חנן פריצקי: במקרים נקודתיים, כאשר על פני זמן היה מספר ילדים גדול יותר, הכרנו באישה עם ארבעה, חמישה או שישה ילדים כשתי השמות.

חנן פריצקי: היו מקרים שבהם בדקנו את זה על פני זמן וניסינו לתת פתרונות.

בצלאל סמוטריץ': למה לא לייצר מפתח פר מקלט?

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא נכון?

חנן פריצקי: דבר אחד הוא סיפור של מעקב.

חנן פריצקי: הסיפור המרכזי הוא בעיקר האישה עם כל התא המשפחתי.

חנן פריצקי: אנחנו נותנים היום תעריף לאישה ושני ילדים.

בצלאל סמוטריץ': אישה עם שניים–שלושה ילדים זה ציבור מסוים מאוד.

בצלאל סמוטריץ': אם אתה הולך לציבור החרדי או הערבי---

אלכס קושניר: אני לא רוצה לפתוח עכשיו כל שאלה לדיון מקצועי על מה נכון ומה לא נכון.

אלכס קושניר: קחו בחשבון את ההערה של חבר הכנסת סמוטריץ' לקראת התקציב הבא.

אלכס קושניר: אני בטוח שאתם יודעים לבחון את זה.

אלכס קושניר: תבחנו, זה הכול.

חנן פריצקי: אנחנו בוחנים את זה.

ינון אזולאי: יש לי שתי שאלות.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית מס' 2, שמספרה 231175 – תקציב של 7 מיליון ש"ח למענים לטיפול בנוער וצעירים בסיכון.

ינון אזולאי: זה לכלל המגזרים?

ינון אזולאי: 7 מיליון ש"ח נראה לי סכום קטן מדי.

אסף דוברוביצר: אגיד את החלוקה.

אסף דוברוביצר: יש פה 2 מיליון ש"ח לתקו"ן וסיוע לבתי מספר.

אסף דוברוביצר: התוספת התקציבית מיועדת ליחידות איתור בפריסה ארצית לנוער משוטט בסיכון.

אלכס קושניר: השאלה אם זה לכלל המגזרים או למגזר מסוים.

חנן פריצקי: לכלל המגזרים.

ינון אזולאי: למה זה מיועד?

ינון אזולאי: האם זה לאוכל?

חנן פריצקי: לא, זה לאיתור של נוער בסיכון, מבחינה ארצית.

ינון אזולאי: השאלה השנייה, תקציב של 5 מיליון ש"ח עבור תוכנית לטיפול באסירים.

ינון אזולאי: זה רש"א?

אסף דוברוביצר: כן.

ינון אזולאי: עבור מה זה הולך אליהם?

אסף דוברוביצר: רש"א עושה פיילוט חדש שנקרא "יוצאים לקהילה".

אסף דוברוביצר: עד היום רש"א מטפלת רק באסירים ברישיון.

אסף דוברוביצר: אסירים שיוצאים בשחרור מלא, שזה 50% מכלל האסירים, לא כל כך מקבלים מענה.

אסף דוברוביצר: תוכנית "יוצאים לקהילה" עושה פיילוט שמנסה לתת להם מענה במגזר הערבי.

אסף דוברוביצר: הפיילוט כולל רכז שמתכלל כמה תיקים, איזשהו סל גמיש: השמה בתעסוקה.

ינון אזולאי: למה זה הולך רק למגזר הערבי?

אסף דוברוביצר: זה חלק מהחלטת ממשלה 549 שעוסקת באלימות במגזר הערבי.

ינון אזולאי: ואין משהו למגזר החרדי?

ינון אזולאי: יש להם איזשהו מענה?

אחמד טיבי: אין אצלכם אלימות, ינון.

אסף דוברוביצר: כיום אין מענה לכלל המגזרים שיוצאים לשחרור מלא.

אסף דוברוביצר: הפיילוט ינוסה בחברה הערבית ובעקבותיו, בהינתן הצלחה שלו, נבחן הרחבה.

ינון אזולאי: חנן, רק להזכיר לך, יש את הסיפור של הנופשונים בתוכנית הבאה, נופשונים לילדים עם מוגבלויות.

ינון אזולאי: אמרנו שבדרך כלל הרשויות לוקחות את מה שנשאר והמשפחה בסופו של דבר לא מקבלת.

חנן פריצקי: אנחנו מתכוונים להשלים את זה.

חנן פריצקי: אנחנו "על זה".

מיכל שיר סגמן: יש לי שאלה נוספת: האם מתוקצב פה גם נושא ילדי אסירים?

מיכל שיר סגמן: מאחר ורש"א מתחילה עכשיו לטפל גם במשפחות וגם בילדים, שעד היום היו מתחת לרדאר ולא זכו לטיפול, ומתחילים לקבל טיפול מרש"א.

מיכל שיר סגמן: האם הם מתוקצבים?

אסף דוברוביצר: בתוכנית הספציפית שמתוקצבת כרגע כחלק מהחלטת הממשלה 549 יש סל גמיש שניתן לאסיר באופן כללי להתמודדות עם כלל הצרכים, שזה כולל צרכים משפחתיים.

אסף דוברוביצר: זה המענה שניתן.

מיכל שיר סגמן: זה מחולק לפי קטגוריות?

אסף דוברוביצר: סל גמיש הוא גמיש בהגדרה.

אסף דוברוביצר: זה לפי שיקול דעת של רכז שיקום.

אסף דוברוביצר: יכול להיות שייקבעו קריטריונים בהמשך.

אסף דוברוביצר: כרגע אני לא מכיר שיש קריטריונים.

נעמה לזימי: אמרתם שהכספים הקואליציוניים, 2 מיליון ש"ח שהבאתי למרכזי הגנה לטיפול בקטינים שנפגעו מינית או מאלימות, נכנסו בתוכנית מספר 231039.

נעמה לזימי: זה לא מופיע.

נעמה לזימי: אני רואה כאן שזה מיועד למרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית.

נעמה לזימי: תסבירו לי איפה התקנה של מרכזי ההגנה, מרכזי לין שמטפלים בילדים שנפגעו מינית.

נעמה לזימי: איפה זה נכנס?

אסף דוברוביצר: התוכנית הזאת כוללת שלושה סוגים של מרכזים: מרכזי סיוע ראשוני לילדים, מרכזי טיפול ממושך לילדים ומרכזי הגנה למבוגרים.

נעמה לזימי: כלומר זה לא רק מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית שאני מכירה אלא נכנסים לזה גם מרכזי הגנה לטיפול בילדים שנפגעו מינית.

אסף דוברוביצר: כן.

אסף דוברוביצר: אני מציע גם לוודא עם אנשי המקצוע ממשרד הרווחה.

נעמה לזימי: אשמח בכל מקרה שתוודא את זה.

נעמה לזימי: אני לא רוצה לתקוע את הדבר הזה עכשיו כי אתה אומר שזה אמור להיות כלול בפנים.

נעמה לזימי: לפרוטוקול, אתה צריך להחזיר לי תשובה.

אסף דוברוביצר: אני מציע שנדבר אחר כך.

נעמה לזימי: לא, אתה צריך לחזור אליי עם תשובה על זה.

נעמה לזימי: אלה כספים קואליציוניים שצריכים לעבור.

נעמה לזימי: אני ממש מבקשת שתבדוק שהסיפור הזה סוף-סוף טופל.

אסף דוברוביצר: אין בעיה, נוודא שזה הולך לכך.

אלכס קושניר: אין בעיה, נעמה, תגישי רביזיה ואנחנו נצביע עליה.

נעמה לזימי: טוב, אני מבקשת רביזיה.

נעמה לזימי: מקסימום נוריד אותה.

אופיר כץ: אני מבקש התייעצות.

ינון אזולאי: אתה מוכן לעשות עסקה?

ינון אזולאי: רבע שעה לתפילת מנחה.

אלכס קושניר: אז תורידו שלוש התייעצויות?

ינון אזולאי: שתיים וחצי.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים בשעה 13:45 תמורת שלוש התייעצויות.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים לדיון.

אלכס קושניר: למען ההגינות אנחנו נעבור לפנייה הבאה וכאשר המתפללים יחזרו אנחנו נעצור ונצביע על הפנייה שבה דנו.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה מספר 76-80: רשויות מקומיות.

אופיר כץ: תן להם אפשרות לשאול שאלות על הפנייה הזאת, אם יש להם.

אלכס קושניר: הנה הם חזרו.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים להצבעה על פניות מספר 73–75 של משרד הרווחה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות מספר 73–75 אושרו.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

בצלאל סמוטריץ': חבריי לאופוזיציה, אני מציע שלא נגיש רביזיה על הפנייה הזו.

אופיר כץ: נעמה הגישה.

נעמה לזימי: לא אגיש כי הוא הבטיח לי שהוא יבדוק.

אלכס קושניר: אז על הפנייה הזו אין רביזיה.

ינון אזולאי: זה מסורת פה, שבפניות של משרד הרווחה אנחנו משתדלים לא להגיש רביזיות.

אלכס קושניר: לא רק משתדלים אלא גם מצליחים.

אלכס קושניר: פנייה מספר 76–80: רשויות מקומיות.

אלכס קושניר: בבקשה, מי מציג?

ידידיה גרינוולד: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

ידידיה גרינוולד: הבקשה דנה בסעיף תקציבי 18: רשויות מקומיות.

ידידיה גרינוולד: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 510,450 אלפי ש"ח והוצאה בסך של 173,687 אלפי ש"ח בהרשאה להתחייב ליישום החלטות ממשלה למיעוטים, יישום הסכמים קואליציוניים ותקצוב מענק הבירה, בהתאם לפירוט להלן: תוכנית 181102: מענקים אזוריים – תקצוב סך של 93,352 אלפי ש"ח בהוצאה ותקצוב סך של 500 אלפי ש"ח בהרשאה להתחייב.

ידידיה גרינוולד: התקצוב מחולק לפי הפירוט הבא:

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 34,500 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מענקים ביטחוניים לרשויות מקומיות באזור יהודה ושומרון בהתאם להחלטת ממשלה; תקצוב סך של 20,000 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מענק ביטחוני למועצות אזוריות ביו"ש; תקצוב סך של 4,000 אלפי ש"ח בהוצאה עבור העברה לוועד מקומי חברון, שזה גם כן בהתאם להחלטות ממשלה קואליציוניות, אלה כספים קואליציוניים של מפלגת ימינה; תקצוב סך של 17,603 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מענקים לטיפול בשמירה בשטחים פתוחים ביהודה ושומרון; תקצוב סך של 500 אלפי ש"ח בהוצאה ובהרשאה להתחייב עבור מענקי פיתוח לוועד מקומי חברון.

ידידיה גרינוולד: תוכנית 181103: מענקים שוטפים לרשויות מקומיות – תקצוב סך של 444,598 אלפי ש"ח בהוצאה, ותקצוב של 476,000 ש"ח בהרשאה להתחייב, לפי הפירוט הבא: תקצוב סך של 200 מיליון בהוצאה עבור תגבור התקציב השוטף של הרשויות הערביות בהתאם להחלטת ממשלה מספר 550, שעניינה התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית; תקצוב סך של 100 מיליון ש"ח בהוצאה עבור תגבור התקצוב השוטף של הרשויות הדרוזיות בגליל ובכרמל בהתאם להחלטת ממשלה מספר 716; תקצוב סך של 16 מיליון ש"ח בהוצאה עבור תגבור התקצוב השוטף של הרשויות הדרוזיות ברמת הגולן בהתאם להחלטת ממשלה מספר 717.

ידידיה גרינוולד: החלוקה בין ה-100 לבין ה-16 היא בהתאם לבג"ץ, כמה מגיע לדרוזים בגליל ובכרמל וכמה מגיע לדרוזים ברמת הגולן.

בצלאל סמוטריץ': מה הרציונל לחלק את זה לשניים?

ידידיה גרינוולד: הסיבה שיש את החלטות הממשלה היא בגלל שהיה בג"ץ בעבר שקבע שצריך לקבוע תקציב ייעודי עבור הדרוזים שבגולן, מתוך התקציבים שמיועדים לחברה הדרוזית, כלומר 16% מסך התקציבים שיועדו בהחלטת הממשלה לחברה הדרוזית יועברו לדרוזים בגולן.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא קורה בקריטריונים הפנימיים?

אלכס קושניר: בצלאל, אני מבקש שנשמע שאלות אחר כך.

ידידיה גרינוולד: תקצוב סך של 118,598 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מענק הבירה לעיר ירושלים – זה השלמה למענק הבירה, כך שבסך הכול בשנת 2022 הוא יעמוד על 942 מיליון ש"ח; תקצוב סך של 5,000 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מענקים ליישובים גדולים; ותקצוב סך של 5,000 אלפי ש"ח בהוצאה עבור הסדרת הטיפול בחופי רחצה בהתאם להחלטת ממשלה – זה גם תקציבים קואליציוניים של מפלגת ימינה, כאשר התקציב עבור ישובים גדולים נועד עבור ועדים מקומיים המונים מעל 5,000 איש.

ידידיה גרינוולד: תוכנית 181104: מענקי פיתוח – תקצוב סך של 172,711 אלפי ש"ח בהרשאה עבור הקצאת תקציבי פיתוח לעיריית ירושלים.

ידידיה גרינוולד: תוכנית 181105: איגוד ערים כינרת – תקצוב סך של 10,460 אלפי ש"ח בהוצאה לטובת השלמת התקצוב השוטף של איגוד ערים כינרת.

ידידיה גרינוולד: התקצוב של איגוד ערים כינרת מאושר בהתאם לחוק על ידי שרת הפנים ושר האוצר ולכן כעת מתוקצבת ההשלמה התקציבית הנדרשת.

אלכס קושניר: יש שאלות?

בצלאל סמוטריץ': בהמשך לדיון שהיה פה אתמול, 200 מיליון שקל שאתם מעבירים עכשיו לרשויות במגזר הערבי – עמד בוועדה לביטחון הפנים של הכנסת מנכ"ל משרד הפנים, יאיר הירש, שהתהדר בכך אחר כך באין-ספור במות וכינוסים, והוקם לשם כך צוות מכרזים, ששם את האצבע על סכנה גדולה מאוד של זליגת חלק גדול מן הכסף שמועבר לרשויות הערביות לארגוני פשיעה וטרור.

בצלאל סמוטריץ': בדוח הזה יש 14 או 16 המלצות איך להפעיל אחרת את הכסף כדי לוודא שהוא מגיע ליעדו ולא מגיע ליעדים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': שוב, זו לא החלטה שלי, לא אני הצבעתי על החשש הגדול, לא אני גיבשתי את המענה.

בצלאל סמוטריץ': עשיתם את זה אתם, עשתה את זה ממשלת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': נכון, המנגנונים האלה באופן טבעי לוקחים יותר זמן, יותר אטיים ויותר יסודיים.

בצלאל סמוטריץ': והפלא ופלא, פתאום יש משבר קואליציוני, קצת עם רע"מ ואחר כך עם חברת הכנסת זועבי, ואתם גורסים במגרסת פתיתים, אפילו לא במגרסת סרטים, את החשש, את המנגנונים שאתם קבעתם – אגב זה צוות בין-משרדי, מי שחתום על כתב המינוי שלו הוא יואב סגלוביץ', סגן השר לביטחון פנים שמרכז את הצוות למאבק בפשיעה בחברה הערבית – ואתם שמתהדרים במאבק בפשיעה בחברה הערבית שופכים עכשיו גלונים של בנזין אל תוך הפשיעה הזאת ומתקצבים אותה בהמון כסף.

בצלאל סמוטריץ': שוב, הדברים ידועים, לא אני אמרתי אותם.

בצלאל סמוטריץ': ישב פה יאיר הירש והסביר את הסיכונים הגדולים ונתן דוגמאות איך הם מתממשים והצביע על הגורמים האחראים להם, וגם הציב את הפתרון.

בצלאל סמוטריץ': הדוח הזה פורסם רק בחודש מאי 2022, בחודש הזה.

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם, לא אני כתבתי אותו.

בצלאל סמוטריץ': אתם עכשיו מעבירים 200 מיליון שקל במזומן לרשויות הערביות כתוצאה מסחטנות פוליטית וכדי שהממשלה הזאת תשרוד ומתדלקים את הפשיעה ואת הטרור בחברה הערבית הישראלית, מסכנים את חיי אזרחי ישראל הערבים והיהודים כאחד.

בצלאל סמוטריץ': זאת בושה וחרפה.

בצלאל סמוטריץ': זה הדבר הכי לא מקצועי שיש בעולם.

בצלאל סמוטריץ': אתם דיברתם על מכרזים דרך חברות ממשלתיות ודרך השלטון המקומי.

בצלאל סמוטריץ': כל המערכת הזאת נגרסת לחלוטין.

בצלאל סמוטריץ': אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, תוך 48 שעות מרגע שהפנייה הזאת תאושר הכסף המזומן ינחת ברשויות המקומיות, כי אחרת חברת הכנסת זועבי לא תצביע עם הקואליציה, ואולי גם שותפתה למפלגת רע"מ.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו חיים בעולם פוליטי ומבינים אילוצים פוליטיים אבל לקפוץ ראש לבריכה ריקה ולכרות את הענף שכולנו יושבים עליו כחברה ישראלית, זה פשע, זה חוסר אחריות, זאת איוולת.

בצלאל סמוטריץ': אילו אני הייתי מעלה איזשהו חשש – הממשלה מכירה את החשש הזה, מצביעה עליו, הקימה צוות שאמור לטפל בו, ואתם עכשיו מממנים טרור ומממנים פשיעה, והתוצאות וההשלכות יהיו אחר כך רעות מאוד לאזרחי ישראל, יהודים וערבים כאחד.

בצלאל סמוטריץ': אני קורא לכם רגע לפני האישור, תעצרו את הדבר הזה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו רוצים שהכסף יגיע, אין ויכוח על כך שצריך להשקיע איפה שצריך, אבל במנגנונים שיוודאו שהכסף מגיע ליעדו ולא למקום אחר.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יש לכם מה להשיב?

ידידיה גרינוולד: רק אחדד.

ידידיה גרינוולד: הנושא שעלה בהמלצות של אותו דוח שחבר הכנסת סמוטריץ' מדבר עליו הוא רלוונטי לתקציבי פיתוח, תקציבים שיעברו דרך מכרזים.

ידידיה גרינוולד: פה אנחנו מדברים על תקציב שוטף לרשויות מקומיות, שכל העולם של המכרזים הרבה פחות רלוונטי אליו.

ידידיה גרינוולד: באמת נושא תקציבי פיתוח דרך משרד הפנים נמצא עדיין בדיונים שחבר הכנסת סמוטריץ' הזכיר, על איך לבצע אותם, האם דרך מכרזים.

ידידיה גרינוולד: אבל הכסף פה הוא תקציב לשוטף.

ידידיה גרינוולד: כל עולם המכרזים הוא הרבה פחות רלוונטי כאן.

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא עבר עד עכשיו?

בצלאל סמוטריץ': אני רק אומר לך, עובדתית זה לא נכון, מכיוון שמנכ"ל משרד הפנים לא דיבר רק על תקציבי הפיתוח, הוא דיבר במפורש גם על התקציבים השוטפים.

אלכס קושניר: יש פה נציג של משרד הפנים, בבקשה.

איתן כהן: צריך לחלק את ההחלטה לשתי קבוצות.

איתן כהן: קבוצה אחת זה תקציבי פיתוח וקבוצה שנייה זה תקציב שוטף.

איתן כהן: נושא תקציבי הפיתוח נמצא בבחינה של הצוות הבין-משרדי בדיוק על איך לתפעל אותו, והתקציבים אכן עוד לא יצאו כי יש עדיין דיון שמתקיים.

איתן כהן: פורסם הדוח ועוד לא החליטו מה לעשות בדיוק.

איתן כהן: לא על זה הדיון כעת.

איתן כהן: הדיון כאן הוא על התקציבים השוטפים.

איתן כהן: שאלת למה זה לא קרה עד עכשיו – בדצמבר 2015 התקבלה החלטת ממשלה מספר 922, שקבעה שבשנת 2016 יתוקצבו הרשויות הערביות ב-200 מיליון שקל לשוטף.

איתן כהן: בתקציב של 2016, על אף שהיה כתוב לשחרר אותו ב-2016 הוא השתחרר רק בדצמבר 2016.

איתן כהן: כאן החלטת הממשלה קבעה שבשנה הזו, כפי שהיה בשנה הקודמת, הרשויות הערביות יתוקצבו ב-200 מיליוני שקלים.

בצלאל סמוטריץ': אגב, מעבר לחלק היחסי שלהם בנוסחת מענק האיזון הכללית.

איתן כהן: נכון.

בצלאל סמוטריץ': מה ההצדקה לזה?

בצלאל סמוטריץ': למה כל הרשויות מתוקצבות לפי מפתח של מענקי האיזון הכלליים – אגב הם כוללים מעמד סוציו-אקונומי וגביית ארנונה ומה שאתם לא רוצים – ועל פניו הרשויות הערביות הן חלק מן הדירוג הזה והן מקבלות את חלקן היחסי במענקי האיזון.

בצלאל סמוטריץ': איזו הצדקה יש לקחת את הרשויות הערביות ולתת להן עכשיו עוד 200 מיליון שקל מענק איזון עצמאי?

בצלאל סמוטריץ': אגב, שאלתי בדיון הקודם, אם אתה זוכר, בדיוני התקציב מה הקריטריונים שעל פיהם מחלקים.

בצלאל סמוטריץ': אז אמרו כאן אנשי משרד האוצר ומשרד הפנים שהם אותם קריטריונים של מענקי האיזון, כלומר הנוסחה שעל בסיסה מחולקים מענקי האיזון היא הנוסחה שעכשיו על בסיסה מחלקים את ה-200 מיליון שקל.

בצלאל סמוטריץ': אז אם זאת אותה נוסחה, שים את הכסף בתקנת מענקי האיזון ותחלק אותו לפי אותה נוסחה.

איתן כהן: שאלת שתי שאלות.

איתן כהן: שאלה ראשונה היא למה – יש פה איזו חוסר הגינות.

איתן כהן: החלטת הממשלה היא על תגבור לתקציב השוטף.

איתן כהן: כלומר החלטת הממשלה קבעה שמה שהרשויות המקומיות מקבלות במענק האיזון זה מה שהן מקבלות במענק האיזון, וכאן זה תגבור לתקציב השוטף.

איתן כהן: זו עבודה שאנחנו נעשה.

בצלאל סמוטריץ': אפשר להעביר החלטת ממשלה שהרשויות ביהודה ושומרון מקבלות תוספת תגבור?

בצלאל סמוטריץ': לא כפי שיש כאן עכשיו על בסיס הוצאות ספציפיות?

בצלאל סמוטריץ': אתם דורשים מהם להציג את ההוצאות ולהתחייב על טבלאות ולהגיש תצהירים של הגזברים, כי באמת יש שם הוצאות עודפות על ביטחון.

בצלאל סמוטריץ': לא, אלא סתם, אני מחליט עכשיו שאני רוצה לתקצב את הרשויות ביהודה ושומרון ולתת שם תוספת.

בצלאל סמוטריץ': עזוב, למה יהודה ושומרון?

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לתקצב תגבור לרשויות החרדיות בתקצוב שוטף.

בצלאל סמוטריץ': יש משפטן בעולם שייתן לי להעביר החלטת ממשלה כזאת?

בצלאל סמוטריץ': על פי דת, גזע, מין?

אלכס קושניר: זה בדיוק מה שהחלטת ממשלה יכולה לעשות.

בצלאל סמוטריץ': לא, היא לא יכולה.

בצלאל סמוטריץ': היא יכולה לעשות את זה רק כי אחרת הממשלה הזאת תיפול.

אלכס קושניר: זה עבר את כל הייעוץ המשפטי האפשרי בעולם.

אופיר כץ: ברור.

אופיר כץ: איך לא?

אלכס קושניר: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': רגע, הוא לא ענה על המנגנונים, שזה הכי דחוף.

בצלאל סמוטריץ': הוא רק אמר לי קטגורית: המנגנונים ידברו על הפיתוח ולא על השוטף.

בצלאל סמוטריץ': למה שהשוטף הזה לא יגיע אחר כך לידיים לא נכונות?

בצלאל סמוטריץ': הרי מה עושים עם התקציב השוטף?

אלכס קושניר: בצלאל, לא שוב הרצאה.

אלכס קושניר: אתה רוצה תשובה.

אלכס קושניר: איתן כהן, תשובה קצרה, בבקשה.

איתן כהן: התקציב מיועד לתגבור התקציב השוטף של הרשות המקומית.

בצלאל סמוטריץ': מה הרשות המקומית עושה איתו?

איתן כהן: אסביר.

איתן כהן: אנחנו עובדים ומבקרים את התקציב הזה.

איתן כהן: זאת אומרת אנחנו, אל מול השותפים שלנו באוצר ובמשרד לשוויון חברתי וביחד עם ראשי הרשויות, נבנה סל של שימושים רלוונטיים.

בצלאל סמוטריץ': עוד לא בנית אותו?

בצלאל סמוטריץ': אתה מתקצב בלי שאתה יודע לאן זה הולך?

איתן כהן: ממש לא.

איתן כהן: ההעברה התקציבית מביאה את הכסף למשרד הפנים.

איתן כהן: אנחנו נעביר את הכסף לרשויות המקומיות.

בצלאל סמוטריץ': מתי תעביר אותו לרשויות המקומיות?

איתן כהן: אנחנו מקווים שברגע שנוכל.

בצלאל סמוטריץ': אז אין לך סל.

בצלאל סמוטריץ': כאשר אתה מעביר לרשות המקומית – היא עושה עם זה מה שהיא רוצה.

איתן כהן: יש סל שכולל תגבור בעולמות של פינוי אשפה.

בצלאל סמוטריץ': מי הקבלן שזוכה בפינוי אשפה?

בצלאל סמוטריץ': הנה, זה אחד המקומות הכי מועדים לפשיעה ועבריינות – אגב בכל מדינת ישראל ולא רק בתחום הרשויות הערביות.

איתן כהן: זו בדיקה שאנחנו נבצע.

בצלאל סמוטריץ': אבל זה הדוח הזה.

בצלאל סמוטריץ': הדוח הזה אומר שהמשטרה תבדוק את כל הקבלנים שניגשים למכרז ותגיד מי יכול לגשת ומי לא יכול לגשת.

בצלאל סמוטריץ': אז תפסיקו עם האבחנה המלאכותית בין תקציבי פיתוח לתקציבים שוטפים.

בצלאל סמוטריץ': בסוף התקציב השוטף מגיע לפיתוח.

בצלאל סמוטריץ': אפשר לעשות בו גינון וכיכרות ופינוי אשפה ומה שאתה לא רוצה.

בצלאל סמוטריץ': את כל זה עושים בסוף קבלנים.

בצלאל סמוטריץ': הקבלנים האלה או שהם שייכים לטרור או למשפחות פשע ואז חלק גדול מן הכסף זולג למקומות האלה.

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם, לא אני אמרתי את זה, אתם אמרתי וכתבתם את זה בדוח הזה ובשלל הזדמנויות אחרות.

בצלאל סמוטריץ': או שזה נעשה בפרוצדורה הנורמלית הזאת, שאמורה לצמצם את הסיכון.

בצלאל סמוטריץ': אין מאה אחוז אבל לצמצם אותו.

בצלאל סמוטריץ': אתם עכשיו במודע ובעיניים פקוחות מעבירים כסף בלי מנגנוני פיקוח, כי אתה תעביר אותו מחר בבוקר, אחרי שהפנייה הזאת תעבור, לרשויות המקומיות והן יעשו אתו מה שהם רוצות, והכסף הזה יזלוג לטרור ולפשיעה, על הידיים שלך ושל היועץ המשפטי שחתום על החלטת הממשלה ושל אנשי אגף התקציבים ושל אנשי משרד הפנים ושל יאיר הירש שאמר שהוא לא רוצה שזה יהיה כך.

אלכס קושניר: בצלאל, תודה.

אלכס קושניר: אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תוכנית הממשלה שהתקבלה באוקטובר בשנה שעברה כללה את סעיף 25, אותו סעיף שנדון כאן.

אחמד טיבי: הסעיף הזה מתייחס למכרזים וביצועם מחוץ לרשויות, או על ידי המשרד הממשלתי הנוגע בדבר או על ידי גוף אחר שייקבע על ידי המשרד הממשלתי.

אחמד טיבי: יש כאן פגיעה בוטה גם ברשות המקומית הערבית וגם בעסקים ובכלכלה המקומית.

בצלאל סמוטריץ': אתה מעדיף שהכסף ימשיך לעבור למשפחות פשע?

אלכס קושניר: אני לא רוצה ויכוח.

אלכס קושניר: תנו לכל אחד לדבר.

אימאן ח'טיב יאסין: לא מקובל השיח הזה.

אחמד טיבי: אני אענה.

אחמד טיבי: הטענה הזאת היא טענה לא נכונה.

אחמד טיבי: בסעיף הזה היא יוצרת שתי מערכות שלטון מקומי: אחת לערבים, שהמכרזים יטופלו לא על ידי הרשויות, ואחת ליהודים.

אחמד טיבי: כמובן גם הביטוי שהשתמש בו חבר הכנסת סמוטריץ', שהכסף לרשויות הערביות ישמש לטרור, הוא ביטוי נורא.

בצלאל סמוטריץ': הוא זולג בחלקו לפשיעה ולטרור.

בצלאל סמוטריץ': על זה אין מחלוקת.

אחמד טיבי: שמעתי אותך.

בצלאל סמוטריץ': אל תהיה צבוע, הרי אתה כל הזמן צועק שהמדינה צריכה למגר את הפשיעה בחברה הערבית, ועכשיו אתה מפריע בזה.

קרן ברק: אתה מסכים שזה מגיע למשפחות פשע?

אחמד טיבי: לא, אני לא מסכים.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים להיאבק בפשיעה, זו הדרישה שלנו, לא שלכם.

אחמד טיבי: אתם מנצלים אותה באופן ציני כאן.

אחמד טיבי: עכשיו אענה לך באותה מטבע, אבל יש לי עובדות.

אחמד טיבי: העברת הכספים למה שקרוי ועד חברון ורשויות מקומיות ביו"ש, כלומר להתנחלויות, היא תמיכה בהרג של פלסטינים ופשע בין-לאומי.

אחמד טיבי: מה דעתך?

אחמד טיבי: זה חוק בין-לאומי.

אחמד טיבי: מה שאתה יכול אני יכול טוב יותר.

בצלאל סמוטריץ': אחמד, אשמח שאתה והחברים שלך בקואליציה תצביעו נגד.

בצלאל סמוטריץ': אשמח מאוד שחברת הכנסת זועבי וחברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין יצביעו נגד.

אלכס קושניר: בצלאל, לא הפריעו לך.

אחמד טיבי: אגב, תמיד אגף התקציבים משלב העברה לרשויות הערביות באותו סעיף עם העברה להתנחלויות.

אחמד טיבי: זה המחשבה השטנית של אגף התקציבים כדי להקשות על שני האגפים.

בצלאל סמוטריץ': אחמד, אנחנו נצביע נגד.

בצלאל סמוטריץ': אני קורא גם לך ולחבריך בקואליציה, שאתה נותן לה רשת ביטחון עכשיו, להצביע נגד.

אחמד טיבי: אני לא יודע מה זה רשת ביטחון.

אחמד טיבי: נדמה לי שאתמול הליכוד ואתם נתתם אחלה רשת ביטחון לממשלה.

אלכס קושניר: אחמד, יש סימן שאלה בסוף דבריך?

אורית סטרוק: הנשמה מפה לפה אתה נותן לה, לא רק רשת ביטחון.

אחמד טיבי: אני מדבר הרבה פחות מקודמי.

אחמד טיבי: זה גם הדרישה שהעברנו לסגן השר סגלוביץ' וגם לכל מי שנוגע בדבר, שאנחנו מתנגדים לשתי מערכות של שלטון מקומי.

אחמד טיבי: נכון, יש קשיים מול הפשע המאורגן בחברה הערבית.

אחמד טיבי: חברי הכנסת הערבים והציבור הערבי הם שדורשים להיאבק.

אחמד טיבי: אבל אי אפשר להיאבק על ידי נטרול הרשויות והשלטון המקומי הערבי והחלשתם והחלשת הכלכלה הערבית.

אחמד טיבי: פנו אליי ראשי רשויות ערבים שאומרים שהסעיף הזה כמעט משתק את הפעילות שלהם.

אחמד טיבי: נדמה לי שסעיף 25 הוא חסם שבגללו רבים מן הכספים והמכרזים לא עוברים לרשויות.

אחמד טיבי: תודה רבה.

קרן ברק: יש לי שאלה.

קרן ברק: אבל אם הוא יגיע למשפחות פשע?

אחמד טיבי: ממש לא.

אלכס קושניר: חבר'ה, אם אתם רוצים להתווכח יש פה את החדר הסמוך בשביל זה.

אלכס קושניר: בבקשה חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

אימאן ח'טיב יאסין: זה הקו שאני רוצה להמשיך בו, ד"ר אחמד טיבי.

אימאן ח'טיב יאסין: ראשית, מקומם לשמוע את השיח המתנהל מצד חברים בכנסת, שאומרים שהתקציבים המיועדים – זה הפך לטרנד, לומר שזה לתומכי טרור, כדי לממן טרוריסטים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מייחלת באמת ליום שנצליח לשבת סביב השולחן הזה ולדבר מקצועית ועניינית.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק, אף אחד לא יכול להגיד משהו אחר לגבי הצרכים של החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן להודות במציאות הקשה ולנסות להתחיל לתת פתרונות.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר שני, הרשויות הערביות הן הכתובת הלגיטימית לנהל את הדברים בתוך הישובים הערביים ולא מישהו אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא יכולים להתעלם מן העובדה שיש השפעה של גורמי פשיעה בתוך החברה, עם כל מה שקורה במכרזים.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל מצד שני, אנחנו דורשים באותה נימה וביד חזקה שהרשויות האחראיות על הטיפול בסוגיית הפשיעה והאלימות בתוך החברה הן שיטפלו בגורמי פשיעה, ולא יהיה פתרון על חשבון העצמאות והניהול והכלכלה של החברה הערבית והאנשים שנמצאים בתוך הישובים הערביים.

אימאן ח'טיב יאסין: די עם כל הסיפורים.

אימאן ח'טיב יאסין: התכנסנו כאן כדי לתת פתרונות.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך להתאמץ להעביר את מה שצריך להעביר.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נמצאים בין הפטיש לסדן.

אימאן ח'טיב יאסין: מצד אחד אנחנו רוצים להעביר את מה שצריך כדי לתת מענה לצרכים, ומצד שני מה לעשות שיש דברים שקשורים האחד בשני וכאן אנחנו בולעים גם צפרדעים וגם סכינים.

אימאן ח'טיב יאסין: באנו לשרת את החברה שלנו ונמשיך לעשות את זה על הצד הכי טוב האפשרי שאנחנו יכולים לעשות.

אלכס קושניר: תודה רבה אימאן.

אלכס קושניר: אורית סטרוק, בבקשה.

אורית סטרוק: תודה רבה.

אורית סטרוק: אני רוצה לשאול את איתן כהן ממשרד הפנים.

אורית סטרוק: יש פה את דוח הירש, מנכ"ל משרד הפנים.

ינון אזולאי: שהשרה שלו היא איילת שקד.

אלכס קושניר: דיברנו על זה עכשיו חצי שעה.

אלכס קושניר: אנחנו לא חוזרים על הדוח הזה עוד פעם.

אורית סטרוק: אני לא חוזרת.

אורית סטרוק: אני רוצה להתמקד בשורה אחת, ברשותך.

אורית סטרוק: הקשבתי למה שהוא אמר.

אורית סטרוק: הוא נציג משרד הפנים.

אורית סטרוק: מה שהוא אמר סותר את מה שכתוב בדוח הירש, המנכ"ל שלו.

אורית סטרוק: אני רוצה לשאול על כך, זה הכול.

אורית סטרוק: אני גם רוצה לציין במשפט שבדוח הירש נכתב במשפטים רבים בפתיח שלו, דוח סיכום עבודת צוות המכרזים בראשות יאיר הירש, מנכ"ל משרד הפנים, שמסביר באריכות את מה ששמעתי גם בוועדה לביטחון פנים.

אורית סטרוק: אני פחות מגיעה לוועדה שלך, אדוני היושב-ראש, אבל אני משתתפת קבועה בוועדה לביטחון פנים.

אורית סטרוק: שם הופיעו פעם אחר פעם גם יואב סגלוביץ' וגם יאיר הירש, שקיבל ממנו את כתב המינוי בשביל הדוח הזה, ושניהם הסבירו לנו בצורה שלא משתמעת לשני פנים שזאת עובדה מוכחת שכספים שמגיעים לרשויות הערביות מועברים באופן כמעט סיטוני לגורמי פשיעה.

אימאן ח'טיב יאסין: ממש מוכחת.

אימאן ח'טיב יאסין: ..

אימאן ח'טיב יאסין: לא שווה אפילו להגיב.

אורית סטרוק: אני אומרת מה כתוב בדוח הירש.

אורית סטרוק: יושבת-ראש הוועדה לביטחון פנים, חברתך, חברת הכנסת המצוינת באמת מירב בן ארי, אמרה שזה הדבר שהכי מדאיג אותה בכל האירוע, שאם הממשלה תעביר כספים בסדר גודל גדול לרשויות המקומיות זה הדבר שהכי מדאיג אותה בהיבטים של פשיעה.

אורית סטרוק: איתן כהן אמר שצריך להפריד בין תקציב שוטף לבין תקציב פיתוח.

אורית סטרוק: אני קוראת לך שורה מתוך פרק ההמלצות לטווח קצר בדוח הירש, וכך כתוב: "שימוש במנגנונים על-רשותיים לביצוע התקציב של חלק משמעותי מתקציבי החומש" – וכאן מופיעה ו"ו החיבור – "ותקציבי הפיתוח של משרד הפנים על מנת לשים חיץ בין ההליך המכרזי ובין גורמי הפשיעה ולצמצם את האיומים על ראשי הרשויות.

אורית סטרוק: " לא אמשיך לקרוא כי הבטחתי לקצר בדבריי אבל יש עוד המשך ארוך למה שכתוב.

אורית סטרוק: ו"ו החיבור הזו אומרת – סליחה, במחילה, אני לא רוצה להאשים אותך באי אמירת אמת ושום דבר מן הסוג הזה אבל היא אומרת שלא צריך להפריד, שזה לא נכון, שגם התקציבים שהם לא תקציבי פיתוח צריך לעשות בהם את ההליך שמנטרל את האפשרות שהכסף של כולנו, הכסף של משלם המיסים הישראלי יזרום ישירות, לא לרשויות, כי בסוף האזרח בקצה לא מקבל את זה, כי מי שקיבל את זה הם גורמי פשיעה.

אורית סטרוק: על זה אני רוצה לשאול, אני מבקשת שיבדקו את עצמם בבקשה.

אלכס קושניר: איתן כהן, תבהיר את עמדתך, בבקשה.

איתן כהן: החלטת הממשלה קבעה סך של כמיליארד ש"ח שיעבור דרך משרד הפנים.

איתן כהן: רובו המובהק, כ-700 מלש"ח, הולך לטובת פרויקטי פיתוח, פרויקטים של מכרזים, של תשתיות וכדומה.

איתן כהן: הדוח הזה דן בעיקר בנושא הזה.

איתן כהן: תקציבים שוטפים שצפויים לעבור, גם הם יעברו בחינה, גם לאור הדוח האמור.

איתן כהן: חשוב לציין שמשרד הפנים ככלל עובד בשיטה שבה פיתוח הוא עולם אחד ותקציבים שוטפים הוא עולם אחר.

אורית סטרוק: שמעת את ו"ו החיבור?

איתן כהן: כן.

איתן כהן: זה דבר שאני יכול לברר.

איתן כהן: אני יכול לברר מה הכוונה בדיוק.

איתן כהן: אני אברר את זה.

אורית סטרוק: בסוף הולכים להצביע פה על מאות מיליוני שקלים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יש עוד שאלות של חברי כנסת?

אלכס קושניר: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

אופיר כץ: לגבי 200 מיליון שקל לא הצלחתי להבין.

אופיר כץ: אני גם הייתי במשרדי ממשלה ואם היינו רוצים לעשות תוכניות לרשויות חלשות בפריפריה אז לא היינו יכולים, לא היינו מדלגים על רשויות ערביות ונותנים רק לרשויות יהודיות.

אופיר כץ: אם היינו רוצים ללכת על בסיס דירוג למ"ס נמוך אז כל מי שבדירוג למ"ס 2–3 מקבל יותר סיוע.

אופיר כץ: אף פעם לא הייתה ההבחנה הזאת אם נותנים לרשות ערבית או לרשות יהודית.

אופיר כץ: למה פה יש הבחנה?

אופיר כץ: יש רשויות חלשות בפריפריה שגם צריכות עזרה אז למה אנחנו מדלגים עליהן?

אופיר כץ: למה שדימונה ונתיבות ובית שאן ומגדל העמק לא יקבלו את הסיוע הזה?

אופיר כץ: למה אתם מדירים אותן?

אופיר כץ: יש כאן סכום ענק.

אופיר כץ: דבר שני: מה הקריטריונים?

אופיר כץ: מה הם אמורים לעשות עם הכסף?

אופיר כץ: והאם יש על זה פיקוח?

איתן כהן: נשאלו ארבע שאלות ואענה עליהן זו אחר זו.

איתן כהן: לשאלה הראשונה, אתה צודק, יש הרבה מאוד צרכים.

איתן כהן: יש החלטות ממשלה.

איתן כהן: החלטת ממשלה יש לגבי עוטף עזה, יש אזורי עדיפות לאומית, יש ליהודה ושומרון.

איתן כהן: כאן הייתה החלטת ממשלה 550.

אופיר כץ: אבל כשהחלטת על עוטף עזה, לדוגמה, יכולת להוציא מתוך העוטף איזו רשות?

איתן כהן: זה העניין, אני לא החלטתי על עוטף עזה.

איתן כהן: התקבלה החלטת ממשלה שהנחתה את משרד הפנים לשלם לעוטף עזה.

איתן כהן: זה מה שאני עושה, אני מקיים את החלטת הממשלה.

איתן כהן: לא אני, איתן כהן, אלא משרד הפנים מקיים את החלטת הממשלה.

ינון אזולאי: אני רוצה לחדד את העניין הזה.

ינון אזולאי: אם אתה זוכר, פעם הייתי במשרד הפנים.

ינון אזולאי: אתה זוכר את החלטת הממשלה על אופקים?

איתן כהן: שלא עברה.

ינון אזולאי: למה?

איתן כהן: אני לא יודע.

ינון אזולאי: אגיד לך.

ינון אזולאי: תשאל את יהודה זמרת היועץ המשפטי.

ינון אזולאי: היא לא עברה בגלל שזה היה ייעודי לאופקים, לכן היא לא עברה.

ינון אזולאי: תעשו סוציו 1–2, 1–3.

ינון אזולאי: זה הסיפור.

ינון אזולאי: עכשיו תופרים לנו פה החלטות ממשלה על דברים כאלה.

אלכס קושניר: ינון, זכותכם להגיד את מה שאתם אומרים אבל אני חושב שהכתובת היא לא איתן כהן.

אלכס קושניר: איתן לא מקבל החלטות ממשלה, ואגב עד כמה שאני יודע גם אף אחד פה לא מקבל החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: פנו לממשלה.

אלכס קושניר: אם אתם חושבים שהחלטת הממשלה לא חוקית – פנו לבית המשפט.

אלכס קושניר: מה אתם רוצים מאיתן המסכן?

אימאן ח'טיב יאסין: יש דברים שנותנים להם מענים לחברה הערבית.

אופיר כץ: אימאן, את עדיין מאחלת שיתוק לכוחות הביטחון?

אלכס קושניר: אופיר, עזוב, עד עכשיו היה דיון נורמלי.

ינון אזולאי: יש פה חוות דעת של היועץ המשפטי יהודה זמרת.

ינון אזולאי: אני מכיר את יהודה זמרת, באמת אדם משכמו ומעלה, יועץ משפטי שנמצא כבר שנים רבות שם.

ינון אזולאי: יהודה זמרת קם ומעליו בנו את משרד הפנים.

קריאה: אומרים שסרגל ישר כמו יהודה זמרת.

קריאה: ..

ינון אזולאי: הייתה פעם החלטת ממשלה על אופקים ולא הצליחו להעביר אותה.

ינון אזולאי: היה עניין אחר, על איגום משאבים, זה משהו אחר.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: בגלל שזה היה ייעודי לאופקים.

ינון אזולאי: אם אתה קובע קריטריון של דירוג סוציו-אקונומי 1–3 – זה מובן.

ינון אזולאי: פה אתה רואה שזה לא 1–3.

ינון אזולאי: אם תעשה קריטריון של דירוג סוציו-אקונומי אז אני מסכים אתך.

ינון אזולאי: אם אתה קובע קריטריון של דירוג סוציו-אקונומי 1–3 נכנסות לך רשויות מקומיות חרדיות.

ינון אזולאי: וגם לזה, כשרצינו לעשות לרשות חרדית אחת כזו או אחרת לא הצלחנו.

ינון אזולאי: פעם היה סיפור של מענקי ביטחון ביהודה ושומרון, לפני 4–5 שנים, ובכל שנה זה חוזר על עצמו, ולא נותנים להם.

ינון אזולאי: אני מדבר אתך על כמה פרוטות של מיליונים, שלא מאשרים לתת כי זה הולך ספציפית לרשויות ביהודה ושומרון.

ינון אזולאי: אני שואל, ואת זה אנחנו שומעים כל הזמן, אז איך פתאום מצאת פה משהו שהוא - - -

אלכס קושניר: תשאל את יהודה זמרת.

אלכס קושניר: למה אתה שואל את איתן כהן?

ינון אזולאי: שיבוא לכאן.

ינון אזולאי: בבקשה תביא את היועצים המשפטיים לכאן.

אלכס קושניר: לאופיר כץ היו עוד שאלות שמופנות לאיתן כהן.

אופיר כץ: אני בטוח שיש רשויות חלשות כמו הרשויות האלה שהולכות לקבל ואותן הדירו.

אופיר כץ: אנחנו נהיינו מקופחים.

ינון אזולאי: אני מסכים אתך שאיתן כהן לא קשור לעניין.

ינון אזולאי: איתן כהן הוא אדם מקצועי, שמעביר כפי שצריך.

ינון אזולאי: הלוואי וכולם היו תקציבנים כמוהו.

בצלאל סמוטריץ': אם זה היה תלוי בו זה לא היה עובר.

אלכס קושניר: נראה לי שאיתן מתחיל ליהנות יותר מדי לבוא לוועדת הכספים.

אלכס קושניר: איתן, בבקשה, תענה לאופיר כץ.

איתן כהן: היו עוד שלוש שאלות.

איתן כהן: אענה בקצרה.

איתן כהן: שאלה שנייה הייתה לגבי הקריטריונים.

איתן כהן: הקריטריונים הם לפי נוסחת מענק האיזון.

איתן כהן: נוסחת מענק האיזון מחולקת לרשויות האלה.

איתן כהן: נניח שרשות מקומית מקבלת 1% בהשוואה אז היא תקבל גם 1% מן ה-200 מיליון שקל.

אופיר כץ: בנוסחה הזאת יש עוד רשויות, נכון?

אופיר כץ: כפי שהיא פועלת היום, בלי ההחלטה הזאת.

איתן כהן: ברור.

אופיר כץ: אז הוצאתן אותן, הן לא זכאיות.

איתן כהן: הן לא זכאיות על פי החלטת הממשלה.

אופיר כץ: כי הן רשויות של יהודים ולא של ערבים, אז לא נותנים כסף.

איתן כהן: שאלה שלישית שנשאלה היא לאן הולך הכסף.

איתן כהן: כפי שאמרתי, זה תגבור מענק השוטף, והרשויות יציגו מה הן רוצות.

איתן כהן: זה יעבור כמובן בדיקה של המחוז, של מטה משרד הפנים.

אופיר כץ: זה בתחום מסוים או מה שהם רוצים?

איתן כהן: תגבור התקציב השוטף.

אופיר כץ: מה זה אומר?

אופיר כץ: במה הם משתמשים?

איתן כהן: כל הצרכים השוטפים של הרשות.

בצלאל סמוטריץ': להעביר לטרור ולמשפחות פשע.

איתן כהן: כל הצרכים השוטפים של הרשות, כמו למשל גינון.

אורית סטרוק: זה כתוב.

אורית סטרוק: אופיר, תקרא את הדוח של יאיר הירש ותבין לאן הכסף הולך.

איתן כהן: צרכים כמו גינון, כמו פינוי אשפה.

איתן כהן: לתגבר את התקציבים השוטפים שמוציאים.

איתן כהן: זה גם יכול להיות חוגים ודברים נוספים.

אופיר כץ: איך אתם מפקחים על זה?

איתן כהן: זו הייתה השאלה הרביעית, האם אנחנו עושים בקרה.

איתן כהן: קודם כול, תהיה תוכנית מוסכמת ומובנת.

איתן כהן: התפקיד שלנו יהיה לוודא שאכן הכסף הלך לשם, ואנחנו נעשה את זה באופן שוטף, ביחד עם השותפים שלנו כדי לוודא בדיוק את זה.

אורית סטרוק: אחרי שהכסף הלך פייפן?

אלכס קושניר: חבר'ה סיכמנו שיש פה איש מקצוע שמוערך על ידי כולנו אז אני מבקש לא להקניט אותו.

אלכס קושניר: האדם עונה על שאלות, תנו לו לענות.

איתן כהן: צריך לציין שמדובר במשחק חוזר.

איתן כהן: לא מדובר בכסף שהולך, 200 מיליון שקל, ונעלם.

איתן כהן: אנחנו נוהגים לתת את הכסף הזה במנות ולא בבת אחת, כמנהג כלפי כלל הרשויות המקומיות, לא ספציפית לרשויות הערביות, וכך נעשה גם פה.

אופיר כץ: כמה רשויות ייהנו מה-200 מיליון שקל?

איתן כהן: 67 רשויות מקומיות ערביות, 4 רשויות מקומיות דרוזיות בגולן ועוד 14 או 15 רשויות מקומיות דרוזיות בגליל.

אופיר כץ: זו השאלה הבאה שלי: הרשויות הדרוזיות שמקבלות את התקציב – כל הרשויות נכנסות לזה?

איתן כהן: כן, ואוסיף על כך גם את מרום גליל שמקבלת בגין שני ישובים.

ינון אזולאי: במרום גליל איך אתה עושה את החלוקה?

ינון אזולאי: אתה נותן תקציב למרום גליל רק לשני ישובים שם?

ינון אזולאי: איך אתה מחלק את זה?

איתן כהן: אני נותן על פי אוכלוסייה של שני הישובים.

ינון אזולאי: כלומר אתה מסתכל על האוכלוסייה ולא על הישוב.

איתן כהן: על אוכלוסיית הישובים.

ינון אזולאי: כלומר אתה לוקח מתוך המועצות את שני הישובים שהם של דרוזים בגלל אותה החלטת ממשלה שנותנת דווקא לדרוזים.

איתן כהן: כן.

בצלאל סמוטריץ': למה משגב לא מקבלת על הישובים הערבים שלה?

בצלאל סמוטריץ': למה ערים מעורבות כמו עכו ורמלה לא מקבלות כסף?

איתן כהן: החלטת הממשלה לגבי הדרוזים קבעה - - -

בצלאל סמוטריץ': לא לגבי הדרוזים.

איתן כהן: היא קבעה את התקציב לשני הישובים הללו ואילו החלטת הממשלה מספר 550 לא קבעה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש כאן תוכניות והחלטות ברורות.

בצלאל סמוטריץ': אין דבר כזה החלטת ממשלה פר ישוב.

אלכס קושניר: אין פה החלטה פר ישוב.

בצלאל סמוטריץ': עיר מעורבת, יש בה ערבים?

אימאן ח'טיב יאסין: יש החלטה מיוחדת לגבי הערים המעורבות.

בצלאל סמוטריץ': אם לדעתכם הם צריכים לקבל תוספת תקציב - - -

אלכס קושניר: בהחלטת הממשלה הוגדרו הקריטריונים.

אלכס קושניר: תקראו את החלטת הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני שואל עליה.

אלכס קושניר: השאלה היא לא על החלטת הממשלה אלא זו העברה תקציבית.

אלכס קושניר: אופיר, יש לך עוד שאלות?

בצלאל סמוטריץ': אבל אנחנו לא חותמת גומי של הממשלה.

ינון אזולאי: בתוכנית 181103, התקצוב של 5 מיליון ש"ח, מענקים לישובים גדולים, עבור חופי הרחצה – על מה מדברים?

ינון אזולאי: אילו חופי רחצה?

ינון אזולאי: איפה?

איתן כהן: חופי הרחצה זה תקציב שוטף להסדרה וטיפול ועבודה שוטפת בחופי הרחצה.

איתן כהן: מדובר על חופי רחצה בים התיכון.

איתן כהן: זה לא כולל רשויות איתנות תקציבית.

איתן כהן: זה מחולק על פי קריטריונים של אורך חוף, חופים מוכרזים.

ינון אזולאי: גם על פי מספר החופים בכל עיר?

איתן כהן: כן.

אופיר כץ: איך הגדרתם רשות איתנה?

איתן כהן: רשות איתנה מוגדרת כרשות חזקה.

איתן כהן: עשינו את זה לפי רמת תלות במענק איזון, לפי מצב סוציו-אקונומי.

אופיר כץ: כמה רשויות שיש להן חופים נכנסות לתוך זה?

איתן כהן: אני יכול לבדוק.

ינון אזולאי: לגבי חופי הרחצה, האם אנחנו לא יודעים מה השוטף שלהם?

ינון אזולאי: אז למה צריך להביא את זה בפנייה?

ינון אזולאי: למה זה לא בתקציב?

ידידיה גרינוולד: זה תקציב קואליציוני של מפלגת ימינה.

ידידיה גרינוולד: זה תוספת תקציבית.

ינון אזולאי: עוד מעט הם יצטרכו להיות הרבה בחוף, אתה צודק.

ינון אזולאי: .. תוכנית איגוד ערים כינרת, ה-10 מיליון האלה – בזה לא כלולים 4 מיליון השקלים שבכל שנה הם מבקשים?

ינון אזולאי: מה זה 10 מיליון השקלים האלה?

ינון אזולאי: זה מלבד ה-4 מיליון שקלים או שזה כלול בפנים?

ידידיה גרינוולד: התקצוב של איגוד ערים כינרת מתוקצב בהתאם לנוסחה קבועה והוא בהתאם לחוק.

ידידיה גרינוולד: ה-10 מיליון שקלים האלה ייתכן שכוללים גם את אותם 4 מיליון שקלים שהיו בשנים קודמות.

ינון אזולאי: ה-4 מיליון שקל בדרך כלל מגיעים בפנייה נפרדת.

ידידיה גרינוולד: יכול להיות שאתה מדבר על תקציבי פיתוח.

ידידיה גרינוולד: פה אנחנו מדברים על התקציב השוטף של האיגוד, התקציב השנתי של האיגוד.

ינון אזולאי: שהוא הולך לחופים, לא לחופים חדשים?

ידידיה גרינוולד: הוא לא מדבר על פיתוח.

ידידיה גרינוולד: זה לא פיתוח חופים אלא רק תקציב שוטף של החופים הקיימים.

בצלאל סמוטריץ': בהמשך לזה, לאחרונה פורסם תחקיר לגבי סגירת הרבה מאוד חופים בכינרת על ידי גורמים פרטיים שמונעים כניסת אזרחים, בניגוד לחוק מפורש שקובע שכל החופים צריכים להיות פתוחים לכולם.

בצלאל סמוטריץ': זה הופיע לפני שבועיים באיזו תוכנית טלוויזיה.

בצלאל סמוטריץ': בדקו בסובב כינרת ומצאו שלא מעט חופים סגורים.

בצלאל סמוטריץ': מה אתם עושים בעניין הזה?

בצלאל סמוטריץ': מה עושה איגוד ערים כינרת בעניין הזה?

בצלאל סמוטריץ': החוף שייך לאזרחים, ואנשים לאור יום שמים גדרות וחוסמים את החופים.

בצלאל סמוטריץ': מה הבעיה להפיל גדר?

בצלאל סמוטריץ': יש צעדי אכיפה.

ידידיה גרינוולד: מטרת הקמת האיגוד הייתה למנוע את המקרים האלה.

ידידיה גרינוולד: אני לא מכיר את הסיפור הספציפי הזה של חסימת חופים.

בצלאל סמוטריץ': יש פה איש מקצוע ממשרד הפנים שיכול לבדוק ולענות על זה?

בצלאל סמוטריץ': איתן כהן, אתה מן העולם התקציבי.

בצלאל סמוטריץ': השאלה אם יש פה מישהו מן העולם המעשי של משרד הפנים שיודע להסביר למה יש חופים שסגורים לציבור.

איתן כהן: יש לי על כך שתי הערות.

איתן כהן: הערה ראשונה היא שיש מנהל אגף חופים במשרד שאולי יכול לתת מענה יותר מקצועי ספציפי.

איתן כהן: צריך לציין שיש עכשיו דחיפה גדולה מאוד של המשרד להקים חופים חדשים ולתקצב רשויות שלאלתר יכולות להקים חופים חדשים וזה נותן מענה לשאלה שלך.

בצלאל סמוטריץ': זה לא נותן מענה לשאלה מה אתה עושה מול גורם פרטי.

אלכס קושניר: בצלאל, הוא לא יודע לענות לך.

בצלאל סמוטריץ': אם אפשר לבקש תשובה דרך הוועדה מראש אגף החופים.

אלכס קושניר: אני מציע שתנסח את השאלה, ואתה יודע לנסח, ואנחנו נשלח אותה מטעם הוועדה לגורם הרלוונטי במשרד הפנים ונקבל תשובה.

בצלאל סמוטריץ': מצוין.

אורית סטרוק: אמרת קודם שזה החלטה של המשרד אבל ידידיה גרינוולד אמר שזה כספים קואליציוניים.

אורית סטרוק: אפשר בבקשה לדעת איזה גורם קואליציוני שם כספים על נושא החופים?

אלכס קושניר: הוא אמר: מפלגת ימינה.

בצלאל סמוטריץ': גם ישובים גדולים?

ידידיה גרינוולד: כן.

אורית סטרוק: עוד דבר, אדוני היושב-ראש, הייתי רוצה לשמוע את עמדת היועצת המשפטית על איך אפשר להצביע על העברת תקציבים כפי שאמר לנו איתן, שקודם נעביר אותם ואז נבדוק מה קרה איתם, אחרי שיש דוח ממשלתי כל כך מפורט שמסביר לנו מה באמת קורה איתם ושההמלצות שלו סותרות את ההעברה הזאת.

אורית סטרוק: איך אפשר לעשות דבר כזה מבחינה משפטית?

שלומית ארליך: אני מתנצלת, פספסתי את ההתחלה.

שלומית ארליך: אם תוכלי לחזור שוב על השאלה.

אורית סטרוק: אני חוזרת על השאלה.

אורית סטרוק: יש לנו כאן שתי בעיות שהייתי רוצה לשמוע לגביהן את עמדת הייעוץ המשפטי.

אורית סטרוק: השאלה הראשונה היא איך אפשר להעביר כספים בניגוד להמלצות של דוח ועדה ממשלתית?

אורית סטרוק: ולא סתם ועדה ממשלתית אלא ועדה ממשלתית שעל כתב המינוי שלה חתום יואב סגלוביץ' בתפקידו כפרויקטור הממשלתי למיגור הפשיעה בחברה הערבית, ושבכתב המינוי כתוב ש"יאיר הירש מתמנה לראש צוות שירכז את הפעילות לשינוי והתאמת המכרזים ברשויות המקומיות על מנת למנוע השתלטות גורמי פשיעה".

אלכס קושניר: אורית, לא תקריאי עכשיו את כל הטקסט מחדש.

אורית סטרוק: לא, סיימתי, זה קצר.

אורית סטרוק: זאת השאלה הראשונה.

אורית סטרוק: השאלה השנייה היא איך אפשר להעביר כספים, שכאשר אני שואלת את איתן כהן איך נדע מה קרה איתם הוא אומר שנדע מה קרה איתם אחרי שהעברנו אותם?

אלכס קושניר: עזבי, זה בכלל לא מה שהוא אמר.

אורית סטרוק: שאלתי אותו אם יבדקו אחרי שהכספים הלכו פייפן והוא די אמר שכן.

שלומית ארליך: לעניין הראשון, אני לא יודעת מה נאמר בוועדה, אנחנו לא לוקחים חלק בהליכים הממשלתיים, אבל אם זו החלטת הממשלה - - -

אורית סטרוק: את רוצה שאני אתן לך את הדוח?

שלומית ארליך: מה שמצורף בחומרים אנחנו כמובן רואים ובודקים.

שלומית ארליך: אבל החלטת הממשלה שהתקבלה, גם אם היא מנוגדת, הם עושים עבודה.

שלומית ארליך: אין לי עמדה משפטית בעניין הזה.

שלומית ארליך: זה לא נושא לבחינה משפטית.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: על העניין השני הוא ענה כבר ארבע פעמים.

אלכס קושניר: לא נענה ארבע פעמים על אותה שאלה.

אלכס קושניר: יש פה אנשים מספיק חכמים, עם הבנת הנשמע מצוינת.

אלכס קושניר: פניות מספר 76–80, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות מס' 76–80 אושרו.

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

בצלאל סמוטריץ': איפה חברת הכנסת זועבי?

בצלאל סמוטריץ': היא בעד חברון, בעד רשויות ביו"ש.

בצלאל סמוטריץ': נפלא.

בצלאל סמוטריץ': אחמד, תצביע בעד כסף להתיישבות ביהודה ושומרון.

בצלאל סמוטריץ': אימאן ח'טיב יאסין, תרימי גבוה את היד, שנראה שאת מעבירה תקציבים, מיליוני שקלים לרשויות ביו"ש.

בצלאל סמוטריץ': אני מגיש רביזיה.

אחמד טיבי: אני רוצה להסביר את ההצבעה שלי.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הפנייה התקבלה, הרביזיה הוגשה.

אחמד טיבי: די כבר עם הצמדת ההתנחלויות לרשויות הערביות.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה הבאה שמספרה 81–82, של משרד המדע, התרבות והספורט.

אלכס קושניר: בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אחמד, ראשי ההתיישבות מודים לך ולחברותיך היקרות כאן.

בצלאל סמוטריץ': כה לחי.

בצלאל סמוטריץ': "עלה נעלה וירשנו אותה כי יכול נוכל לה.

בצלאל סמוטריץ': "

אימאן ח'טיב יאסין: תעזוב.

אימאן ח'טיב יאסין: אתה תמיד עולה על דברים שאתה רוצה להעלות לכותרות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אומרת שאנחנו נשרת את החברה שלנו, נמשיך לעשות זאת בגאווה ובראש מורם.

אופיר כץ: באת לאחל שיתוק למערכת הביטחון, לזה באת.

אופיר כץ: תתביישי לך, אותם שוטרים - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אל תדבר איתי בצורה כזאת.

אלכס קושניר: אופיר ואימאן, מספיק.

אלכס קושניר: אופיר ואימאן, אתם בקריאה ראשונה.

אימאן ח'טיב יאסין: אתה תתבייש לך.

אופיר כץ: אל תדברי כך על כוחות הביטחון.

אלכס קושניר: אופיר ואימאן, אתם בקריאה שנייה.

אלכס קושניר: די, מספיק.

אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה בצורה שקטה וקצרה מאוד - - -

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: האדם מציג את הפנייה.

אלכס קושניר: אורית, לא נתתי לך רשות דיבור.

אלכס קושניר: סליחה, גברתי.

נעם שרלו בריגה: אני רפרנט תקשורת ומדע באגף התקציבים.

נעם שרלו בריגה: הבקשה התקציבית נועדה לתקצב סך של 1,500 אלפי ש"ח בהוצאה וסך של 20,800 אלפי ש"ח בהרשאה להתחייב עבור יישום החלטות ממשלה.

נעם שרלו בריגה: הפנייה מתייחסת לתוכנית 194001: פעילות משרד המדע, ונועדה לתקצב פעילויות מדע וחלל בקהילה.

אלכס קושניר: יש שאלות?

בצלאל סמוטריץ': למה זה לא היה בתקציב?

בצלאל סמוטריץ': אני רואה שזה החלטות ממשלה מאוקטובר ונובמבר.

בצלאל סמוטריץ': זה מה שאתם מעבירים למשרד המדע, 1.5 מיליון שקל?

נעם שרלו בריגה: צריך להגיד שהתקצוב פה הוא לפעילות הרשאתית.

נעם שרלו בריגה: המזומן שייצא השנה הוא 1.5 מיליון ש"ח.

נעם שרלו בריגה: יש פה תקצוב הרשאתי של 20.8 מיליון ש"ח.

בצלאל סמוטריץ': שהרשויות יוכלו להוציא קולות קוראים ולהתחייב לתשלום בשנה הבאה?

נעם שרלו בריגה: המשרד יוציא קולות קוראים לתמיכה בפעילויות מדע שונות.

בצלאל סמוטריץ': שייצאו בשנה הבאה.

נעם שרלו בריגה: שחלק מהן פעילויות רב-שנתיות.

נעם שרלו בריגה: בשביל לייצר פעילות יותר משמעותית ולא פרויקטים אד-הוק של שנה אחת יוצרים פה פעילויות רב-שנתיות באגף מדע וקהילה.

אופיר כץ: אלה פעילויות שהיו או דברים חדשים?

נעם שרלו בריגה: פעילויות קיימות שמרחיבים אותן בהתאם להחלטות.

בצלאל סמוטריץ': אפשר להסביר קצת איפה זה מבוצע?

בצלאל סמוטריץ': אתם כותבים פה: "עידוד השתתפות ילדים בפעילות מדע וטכנולוגיה", אתם מדברים על מרכזי מחקר ופיתוח אזורי בפריפריה.

בצלאל סמוטריץ': איפה זה?

בצלאל סמוטריץ': לאן זה הולך?

בצלאל סמוטריץ': מה יש בהחלטת הממשלה?

בצלאל סמוטריץ': זה למטרה ספציפית?

משה איצקוביץ: צוהריים טובים, אני ממשרד המדע והטכנולוגיה.

משה איצקוביץ: הפעילות היא הקמה של מרכזי מדעים שמקיימים פעילות בלתי פורמלית בתחומי המדעים ברשויות.

בצלאל סמוטריץ': אבל כתוב כאן "פריפריה".

בצלאל סמוטריץ': אתם יודעים כבר איפה או שזה קול קורא שעוד לא הוצאתם וכאשר תוציאו אז תראו מי זוכה?

משה איצקוביץ: זאת פעילות שקיימת כרגע.

משה איצקוביץ: התקציב הזה הוא תקציב נוסף.

אופיר כץ: איפה היא קיימת?

משה איצקוביץ: יש רשימה של רשויות.

בצלאל סמוטריץ': זה תקציב לבינוי המרכזים?

נעם שרלו בריגה: זה תקציב להקמה של מרכזים ותחזוק שלהם.

בצלאל סמוטריץ': כתבתם כאן "פריפריה".

בצלאל סמוטריץ': אני בעד, אני לא שואל את זה כי אני נגד.

בצלאל סמוטריץ': יש עכשיו תקנה חדשה שתעודד הקמת מרכזים כאלה בפריפריה?

משה איצקוביץ: המילה "פריפריה" בתיאור התוכנית מתייחסת למרכזי המו"פ, שהפנייה כרגע לא מתקצבת אותם.

משה איצקוביץ: זה פעילות אחרת של האגף.

בצלאל סמוטריץ': עוד לא הבנתי לאן זה הולך.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי את המטרה.

משה איצקוביץ: יש קול קורא שקיים כיום.

משה איצקוביץ: זה תקציב תוספתי שמיועד לתקצוב של רשויות מן המגזר הערבי במסגרת החלטת הממשלה 550.

בצלאל סמוטריץ': אז זה במגזר הערבי.

בצלאל סמוטריץ': לא אמרת את זה.

משה איצקוביץ: רק התקציב הזה, הנוסף.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

בצלאל סמוטריץ': אז התקציב הזה הוא קול קורא ייעודי שייצא למגזר הערבי.

משה איצקוביץ: כן.

בצלאל סמוטריץ': למה המגזר הערבי לא נכנס לקול הקורא הרגיל של הרשויות היהודיות?

משה איצקוביץ: הוא נכנס.

משה איצקוביץ: הוא לא מוחרג.

בצלאל סמוטריץ': איזו הצדקה יש לתת קול קורא ייחודי למגזר הערבי?

אימאן ח'טיב יאסין: כדי לסגור פערים.

בצלאל סמוטריץ': אילו פערים?

בצלאל סמוטריץ': בתוך הקול הקורא הרגיל - - -

אלכס קושניר: בצלאל, אנחנו חוזרים לאותה שאלה שאתם שואלים כל הזמן לגבי החלטת ממשלה מספר 550.

בצלאל סמוטריץ': אבל צריך לבחון את הרלוונטיות בכל סעיף.

אלכס קושניר: יש לכם טענות כנגד ההחלטה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': אני רק רוצה להבין את ההצדקה.

בצלאל סמוטריץ': הרי בכל סעיף אתה רוצה להבין את ההצדקה.

בצלאל סמוטריץ': הרי יש קולות קוראים שנותנים עדיפות לפריפריה.

בצלאל סמוטריץ': אני מניח שהמפתח התקציבי אל מול השתתפות הרשות המקומית הוא נגזרת של מדד סוציו-אקונומי וכולי.

בצלאל סמוטריץ': מה ההצדקה להגיד עכשיו: אני שם 20 מיליון שקל בקול קורא ייעודי לרשויות הערביות?

בצלאל סמוטריץ': רואים שם כוכבים אחרים במצפה הכוכבים לעומת הרשויות היהודיות?

משה איצקוביץ: התקציב התוספתי הזה יענה על ביקושים שקיימים.

בצלאל סמוטריץ': אבל יש ביקושים קיימים גם במגזר היהודי.

בצלאל סמוטריץ': יש קול קורא ומי שמגיש ועומד בקריטריונים מקבל.

בצלאל סמוטריץ': אני שואל אותך מה עמדתך המקצועית על זה.

בצלאל סמוטריץ': עזוב, יש החלטת ממשלה – בסדר.

בצלאל סמוטריץ': יש קול קורא שאמור לשקלל את כל המדדים של הרשות, כולל מדדים שרלוונטיים לרשויות הערביות: הדירוג הסוציו-אקונומי שלהן והמדד הפריפריאלי שלהן אל מול כמה אתה מתקצב וכמה מאצ'ינג אתה דורש מן הרשות, הכול נמצא בתוך הקריטריונים של הקול הקורא הרגיל.

בצלאל סמוטריץ': מה ההצדקה המקצועית שאתה מסוגל לומר היום לקול קורא ייעודי דווקא לישובים האלה, שלא קיים בישובים אחרים?

אלכס קושניר: אפשר לקבל תשובה?

נעם שרלו בריגה: אפשר להגיד שללא אילוץ תקציבי המשרד בוודאי היה שמח לחלק עוד קולות קוראים לעוד רשויות ולהגדיל את כל התוכניות.

בצלאל סמוטריץ': אין כפל תמיכות בכך שאותה רשות תיגש לשני המבחנים ותקבל משניהם?

נעם שרלו בריגה: לא יהיה כאן כפל תמיכות.

בצלאל סמוטריץ': זה רק רשויות שלא קיבלו?

נעם שרלו בריגה: נכון.

נעם שרלו בריגה: יש פה תוספת תקציבית להגדלת היקף התמיכה של הקולות הקוראים הקיימים באמצעות קול קורא ייעודי לרשויות ערביות ודרוזיות.

בצלאל סמוטריץ': האם יש שם תנאי שאומר שרשות שניגשה וקיבלה בקול הקורא הרגיל לא תקבל עכשיו אלא זה רק לרשויות שלא קיבלו קודם?

בצלאל סמוטריץ': אחרת, זה כפל תמיכות – סעיף 3(א).

בצלאל סמוטריץ': נשפכו כאן הררי תילים של פרוטוקולים על הדבר הזה.

נעם שרלו בריגה: אני לא יודע להגיד בוודאות אם קיים תנאי כזה אבל ראוי שיהיה קיים ואנחנו נוודא שלא יהיה פה כפל תמיכות.

אלכס קושניר: יש לי רק הערה כללית לטענה שלכם לגבי החלטת הממשלה מספר 550.

בצלאל סמוטריץ': שגם ביבי עשה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: יש החלטת ממשלה מספר 922: הרשות לפיתוח כלכלי למגזר המיעוטים, ובהחלטה הזאת יש הרבה מאוד סעיפים דומים להחלטת ממשלה מספר 550.

אלכס קושניר: לכן זה לא תקדים.

בצלאל סמוטריץ': אני מניח ששאלנו את השאלות גם אז.

בצלאל סמוטריץ': מה זה קשור?

אלכס קושניר: לא שאלתם.

בצלאל סמוטריץ': בכל שנה מעבירים פה תקציב ובכל שנה אנחנו שואלים שאלות.

אלכס קושניר: אל תיראו מופתעים.

ינון אזולאי: אבל אז עודד פורר שאל.

אלכס קושניר: הוא קיבל תשובות.

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לדעת אם זה אותן תשובות.

אלכס קושניר: אז אני אפנה אותך לעודד.

אלכס קושניר: ינון, יש לך שאלות?

ינון אזולאי: מישהו ממשרד האוצר יכול להגיד לי כמה כסף יש ברשויות פיקוח?

ינון אזולאי: זה הזוי, זה כמו בור ללא תחתית.

ינון אזולאי: אני באמת שואל כמה כסף יש ברשויות פיקוח.

ינון אזולאי: רשויות פיקוח הן תחת משרד האוצר, נכון?

יואב הכט: אני מאגף התקציבים.

יואב הכט: רשויות הפיקוח הן רשויות שונות, שלאו דווקא כפופות למשרד האוצר.

יואב הכט: אבל כפי שהסברתי גם לחבר הכנסת סמוטריץ' בתחילת הדיון, הוקצה לסעיף 54 התקציב שנועד עבור החלטות הממשלה העתידיות 550, 717 ו-716, שעוד לא הוחלטו, מכיוון שעוד לא ידענו איך הדברים יחולקו בין הסעיפים השונים.

יואב הכט: אילו ידענו כנראה היינו מחלקים.

ינון אזולאי: רק להבין, אתה אומר שרשויות הפיקוח הן לאו דווקא תחת משרד האוצר אלא תחת כמה משרדים.

יואב הכט: למשל רשות החשמל לא כפופה למשרד האוצר בשום מובן, היא רשות עצמאית.

אלכס קושניר: גם רשות הגז.

ינון אזולאי: תגיד לנו בהזדמנות כמה כסף יש שם ואחר כך נראה כמה נשאר.

ינון אזולאי: 20.8 מיליון שקל בהרשאה להתחייב, זה עבור מה?

ינון אזולאי: על אותם פרויקטים כמו ה-1.5 מיליון שקל שאתם מוסיפים עכשיו?

ינון אזולאי: זה גם לרשויות הערביות?

משה איצקוביץ: 1.5 מיליון שקל זה מזומן בגין ה-20.8 מיליון שקל בהרשאה להתחייב.

ינון אזולאי: ה-20.8 מיליון שקל בהרשאה להתחייב, על מה זה הולך?

ינון אזולאי: זה הרי התחייבויות של שנה קודמת.

משה איצקוביץ: לא, זה פעילות חדשה.

נעם שרלו בריגה: זה בעצם מעביר תקצוב למשרד של הרשאה להתחייב בשביל שהוא יוכל להתחייב על כסף לשנה הבאה.

ינון אזולאי: עבור התוכניות הללו שכתבתם כאן בהמשך?

נעם שרלו בריגה: נכון.

אלכס קושניר: מי בעד פניות מספר 81–82?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות מספר 81–82 אושרו.

אלכס קושניר: הפנייה עברה.

בצלאל סמוטריץ': אני מגיש רביזיה.

ינון אזולאי: אני מצטרף לרביזיה.

אלכס קושניר: פניות מספר 84–86 של משרד ראש הממשלה.

רום בר-אב: אני רפרנט תעסוקה באגף התקציבים במשרד האוצר.

רום בר-אב: הפנייה נועדה לתקצב סך של 80,300 אלפי ש"ח בהוצאה, וסך של 29,760 אלפי ש"ח בהרשאה להתחייב, עבור פעילויות המשרד לשוויון חברתי בהתאם להחלטת ממשלה מספר 550 מיום 24 באוקטובר 2021, וכן ביצוע שינויים פנימיים במשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל בסך 500 אלפי ש"ח לצורך יישום הסכמים קואליציוניים בהתאם להחלטות הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': זה גם חלק מהחלטת הממשלה מספר 550?

בצלאל סמוטריץ': נניח שמעבירים לרשות בתוכנית מספר 3, 046332: תוכניות תרבות כמנוע צמיחה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, זה עוד שאלה: לפני רגע העברנו כסף למשרד התרבות.

בצלאל סמוטריץ': למה אין פה כפל תמיכות בין המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל ובין משרד התרבות?

אלכס קושניר: זה הסכם קואליציוני.

אלכס קושניר: מי עונה?

רום בר-אב: בסעיף 04 נמצאים גם המשרד לשוויון חברתי וגם המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל.

אופיר כץ: למה זה ביחד?

ידידיה גרינוולד: החלוקה בין סעיפים היא עניין של חשבות.

ידידיה גרינוולד: יש משרדים שמשתמשים בחשבויות משותפות.

ידידיה גרינוולד: הפנייה הזאת היא בעצם השלמה של אותה פנייה קואליציונית שהייתה פה לפני כן.

בצלאל סמוטריץ': של מי זה?

בצלאל סמוטריץ': החצי מיליון שקל זה של הסכם קואליציוני.

ידידיה גרינוולד: זה של חברת הכנסת נעמה לזימי.

נעמה לזימי: זה לתנועת תרבות בפריפריה.

נעמה לזימי: זה ליוזמת אמנות ותרבות שצומחת מן הקהילה ולא כזו שמייבאים אותה, עם בני נוער, עם צעירים, עם כל מי שמעוניין ליצור בנגינה, ביצירה.

נעמה לזימי: בנגב ובגליל ספציפית.

נעמה לזימי: סיירתי לפני כחודש בנהרייה, ראיתי את הפרויקט שהם עשו עם חדר המוזיקה.

נעמה לזימי: מדהים ממש.

נעמה לזימי: עם השכונה, עם הקהילה.

נעמה לזימי: כן ירבו.

נעמה לזימי: אני מאמינה בזה.

אופיר כץ: למה רק חצי מיליון שקל?

נעמה לזימי: יש גם 1.5 מיליון שקל שהועברו לפני כן, של שנת 2022, וחצי מיליון שקל של 2022 זה רק הסוף של 2021 שלא עבר, שטיפלו בזה.

ינון אזולאי: בתוכנית 5701, שוויון חברתי, אני רואה פעילות בבתי החולים.

ינון אזולאי: באילו בתי חולים?

ינון אזולאי: מי קובע איפה זה יהיה?

ינון אזולאי: התוכנית של "והדרת"?

ינון אזולאי: ערים?

ינון אזולאי: מה?

ינון אזולאי: מו?

אופיר כץ: "יחידות סגולה.

אופיר כץ: "

משה הומינר: אני ראש אגף התקציבים במשרד לשוויון חברתי.

משה הומינר: זו פעילות שפועלת היום וביחד עם התקציב הזה צפויה לפעול כמעט בכל בתי החולים הקיימים.

ינון אזולאי: למה אתה אומר "כמעט"?

משה הומינר: פרסמנו בעבר ולא כל בתי החולים ניגשו.

משה הומינר: בהתחלה אלה שניגשו קיבלו.

משה הומינר: אחרי כן פרסמנו שוב אפשרות לגשת.

משה הומינר: אלה שניגשו יתוקצבו עכשיו במסגרת התקציב שמיועד להיות פה.

משה הומינר: יש עוד מספר בתי חולים שעדיין לא ניגשו אבל מתוכנן בקרוב, כאשר יתאפשר בשנה הבאה, להכניס גם אותם לתוכנית.

ינון אזולאי: מה התקציב של בתי החולים בסך הכול?

משה הומינר: התקציב לבתי החולים ב"יחידות סגולה" הוא בסדר גודל של 5 מיליון שקל בשנה.

משה הומינר: זה פעילות למיצוי זכויות.

משה הומינר: כלומר אזרחים ותיקים שמתאשפזים בבית חולים, יש נציג בבית חולים שעובר ומסייע להם לדעת מה הזכויות שהם זכאים להן מבחינת שעות סיעוד, מבחינת כל מיני תשלומים כדי למצות את מה שמגיע להם מן המדינה.

אופיר כץ: בית החולים מעדכן?

אופיר כץ: איך זה פועל?

משה הומינר: יש נציג שמקבל את הסבסוד מן המשרד אבל עובד באמצעות בית החולים.

משה הומינר: כל פעם הוא מקבל רשימה של האזרחים הוותיקים שמאושפזים, ויש גם מתנדבים שפועלים במסגרת התוכנית.

ינון אזולאי: פיזית הוא נמצא בבית החולים?

משה הומינר: הוא נמצא שם פיזית.

ינון אזולאי: לפי מה שאתה אומר, בכל בית חולים יש נציג של מיצוי זכויות.

אופיר כץ: זה התפקיד שלו או שזה בנוסף על תפקידים נוספים?

משה הומינר: זה התפקיד שלו.

ינון אזולאי: יש לך את הרשימה של אלה שקיימים כרגע?

ינון אזולאי: אשמח לקבל אותה, אפילו תוך כדי הישיבה או לאחריה, חשוב לדעת אם כולם נמצאים שם.

ינון אזולאי: לא משנה אם הוא בית חולים ציבורי או בית חולים ממשלתי או של קופות החולים.

ינון אזולאי: כולם.

ינון אזולאי: ראיתי גם את התוכנית "והדרת" בשיתוף של השירות הלאומי.

ינון אזולאי: את זה לא השירות הלאומי מתקצב?

ינון אזולאי: או שאתם מעבירים כסף לשירות הלאומי?

משה הומינר: השירות הלאומי מסבסד פעילות, את רוב התשלום עבור אזרחים חרדים ומתנדבים מן החברה הערבית.

משה הומינר: כל שאר הפעילות של בנות ובנים מן האוכלוסייה הכללית מתוקצבת על ידי המשרד לשוויון חברתי.

משה הומינר: בנוסף אנחנו מפעילים גם גוף שנותן להם מעטפת, מתנדבים שנמצאים בפעילות צמודה מול אזרחים ותיקים ונתקלים בכל מיני מצבים קשים.

משה הומינר: אנחנו נותנים להם גוף שנותן להם מעטפת.

ינון אזולאי: מה התוכנית של "והדרת"?

משה הומינר: זה מתנדבים שמגיעים לבתים של אזרחים ותיקים, בין פעם לפעמיים בשבוע, יושבים איתם, מסייעים להם בכל מיני דברים שהם צריכים.

משה הומינר: "בא בטוב" זה תוכנית התנדבות של אזרחים ותיקים בכל מיני מסלולים.

משה הומינר: הם יכולים להתנדב בתחומים של חינוך, של מניעת אלימות – יש המון מסלולי התנדבות.

משה הומינר: פה המתנדבים הם האזרחים הוותיקים עצמם.

בצלאל סמוטריץ': כמה מתוך הסכום, ה-80 וה-30, מגיע לשורה האחרונה פה של שנת מעבר באוכלוסייה הלא יהודית?

בצלאל סמוטריץ': זה בא מתוך החלטה מספר 550.

רום בר-אב: שנת מעבר – במזומן 2.8, וכל השאר הוא בהרשאה להתחייב בהמשך.

בצלאל סמוטריץ': כמה?

בצלאל סמוטריץ': יש פה 80 ו-29.

רום בר-אב: מתוך ה-80,300 זה 2.8.

רום בר-אב: מתוך ה-29 זה 21.7.

בצלאל סמוטריץ': כלומר קצת מן המזומן ורוב ההרשאה להתחייב.

בצלאל סמוטריץ': מה הרציונל לקחת אנשים שלא שירתו שירות כלשהו ודווקא אותם לצ'פר ולתת להם הכשרות, ובעצם להגיד לחברה הערבית: אל תלכו לשרת שירות לאומי?

בצלאל סמוטריץ': ההיגיון אומר הפוך, קח את מי ששירת שירות לאומי ותן לו אחר כך כלים להשתלב בהכשרה לימודית, השלמת בגרויות, פיננסיקה, כל מה שאתם עושים פה.

בצלאל סמוטריץ': אתם עושים שנת מעבר, שמגדירים אותה לאוכלוסייה מבני המיעוטים שלא שירתה שירות כלשהו.

בצלאל סמוטריץ': זה לא הפוך מן ההיגיון?

בצלאל סמוטריץ': קח את כל מי שמשרת ותן לו שנת מעבר.

רום בר-אב: היום בשירות הלאומי משרתות בעיקר נשים ערביות.

רום בר-אב: בשביל להגדיל את ההכשרה התעסוקתית---

בצלאל סמוטריץ': למה אתה קובע שזה רק למי שלא שירת?

בצלאל סמוטריץ': אם היית אומר שזה לכולם עוד ניחא.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהדבר הנכון להגיד הוא שמי ששירת יקבל, כפי שמקבלים פיקדון, מקבלים "ממדים ללימודים", קח שנת מעבר.

בצלאל סמוטריץ': אבל מה אתה אומר עכשיו?

בצלאל סמוטריץ': בת שעשתה שירות לאומי בחברה הערבית לא תקבל שנת מעבר, היא תצטרך להשתלב בשוק התעסוקה לבד לחלוטין.

בצלאל סמוטריץ': אגב היא תעשה את זה בגיל מבוגר יותר.

בצלאל סמוטריץ': הקולגה שלה שלא שירת כבר בגיל 18 מתחיל להתכונן לחיים וללמוד וכולי.

בצלאל סמוטריץ': היא נתנה שנה או שנתיים שירות לאומי ועכשיו אתה זורק אותה לשחות לבד.

בצלאל סמוטריץ': אתה מגדיר ששנת מעבר זה רק למי שלא שירת?

בצלאל סמוטריץ': זה חלם ברמות מתקדמות מאוד.

רום בר-אב: יש פה שתי מטרות.

רום בר-אב: המטרה של התוכנית היא למנוע את האלימות בחברה הערבית ולהוציא אותם מן המעגל הזה.

בצלאל סמוטריץ': זה כותרת מדהימה.

רום בר-אב: דבר שני שצריך לזכור, גם ברשות לשירות לאומי כבר פועלת תוכנית לצעירים מן החברה הערבית שנותנת להם מענה של הכנה לעולם התעסוקה והאקדמיה.

בצלאל סמוטריץ': מה התקציב שיש בה?

בצלאל סמוטריץ': כלומר היא עושה את אותה פעילות של שנת מעבר דרך השירות הלאומי?

משה הומינר: היא תוכנית מצומצמת יותר.

בצלאל סמוטריץ': אתה מבין, אלכס?

בצלאל סמוטריץ': מי שעושה שירות לאומי מקבל תוכנית מצומצמת יותר להשתלבות בשוק התעסוקה, ומי שלא משרת אתה עכשיו נותן לו אקסטרה.

בצלאל סמוטריץ': זה בסדר, הכותרת של מאבק באלימות ובפשיעה – אפשר הכול להגיד, כל דבר קשור לאלימות.

אופיר כץ: אתה לא יכול להתמודד עם זה, זהו, זה מאבק באלימות.

בצלאל סמוטריץ': אתם מבינים שאתם פועלים בניגוד מוחלט לאינטרס של מדינת ישראל?

בצלאל סמוטריץ': כל הממשלות הגדירו יעד להגדיל את שיעור המשרתים בשירות לאומי ואזרחי.

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא מבקש שירות צבאי.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו מה אתם אומרים?

בצלאל סמוטריץ': נתת שנה או שנתיים מן החיים שלך ושירת בשירות לאומי או אזרחי, אז ניתן לך קצת פיצוחים להכשיר אותך לשוק התעסוקה.

בצלאל סמוטריץ': אם השתמטת משירות ואתה לא מוכן להיות חלק ממדינת ישראל, נפתח עליך עכשיו את ארובות השמיים ונעזור לך להשתלב וללמוד.

בצלאל סמוטריץ': תשנו את הקריטריון פה, שלפחות הוא יחול על כולם.

בצלאל סמוטריץ': אני טוען שהוא צריך לחול רק על מי ששירת, אבל גם אם אתם לא רוצים להיות כמוני אז לפחות שזה יחול על כולם.

אלכס קושניר: הנקודה שלך ברורה מאוד.

בצלאל סמוטריץ': מה התשובה?

אלכס קושניר: הוא לא יכול לענות לך תשובה.

בצלאל סמוטריץ': הוא יכול.

בצלאל סמוטריץ': הוא צריך לענות תשובה.

בצלאל סמוטריץ': מה התשובה שלך, אלכס?

נירה שפק: אני רוצה להעלות נושא ומי שיושב כאן הרבה מכיר שאני מדברת על זה כל הזמן.

נירה שפק: יש כאן בסעיף ג' החלטת ממשלה מספר 566: עוטף עזה, מנובמבר 2020.

נירה שפק: ביקשתי כאן מספר פעמים לקבל התייחסות ספציפית מכל משרד ומשרד.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל התייחסות למימוש.

נירה שפק: כל פעם מבקשים רק דחייה ולא יכול להיות שזה לא מוצג.

נירה שפק: אני מתעקשת על זה.

נירה שפק: ביקשתי גם מכבוד היושב-ראש לקיים דיון מעקב של הוועדה על מימוש החלטת ממשלה מספר 566.

נירה שפק: אני מבקשת לקיים את הדיון הזה ובמסגרתו נדבר, אבל במקביל שישלחו לנו את פירוט הביצוע של הסעיף הזה.

אלכס קושניר: מי אחראי על זה?

אלכס קושניר: זה כל המשרדים.

אלכס קושניר: אנחנו נראה מי אחראים ואז נבקש מהם תשובה בכתב.

אלכס קושניר: בסדר?

נירה שפק: יש התחייבות של שר האוצר במקביל.

נירה שפק: אני חייבת לציין לטובה שהוא קבע אדם ממשרדו שירכז את זה מכל המשרדים, מכל הרפרנטים.

נירה שפק: לא משתפים גם פה.

נירה שפק: אבל אני אומרת גם בוועדה.

אלכס קושניר: בואי נבין מי אחראי על מה ואז נבקש.

נירה שפק: כל המשרדים.

ינון אזולאי: אפשר לבקש את הכול.

ינון אזולאי: התייעצות.

בצלאל סמוטריץ': מה התשובה שלך ושל ולדימיר לשאלה ששאלתי?

בצלאל סמוטריץ': זה לא פוליטיקה.

אלכס קושניר: אגיד לך את התשובה שלי.

אלכס קושניר: אני לא מכיר מספיק את הפרטים ואני גם לא איש מקצוע.

אלכס קושניר: על פניו נראה שכנראה יש ערך משמעותי מאוד בקיום פעילויות כאלה כדי לחבר את הצעירים בחברה הערבית גם לשוק התעסוקה וגם למניעת אלימות.

בצלאל סמוטריץ': למה רק למי שלא שירת?

אלכס קושניר: אני בטוח שיש תוכניות נוספות רבות לאלה שכן שירתו, אולי לא במסגרת הזאת.

בצלאל סמוטריץ': הוא אמר את האמת, שיש בשירות הלאומי תוכניות הרבה יותר מצומצמות.

בצלאל סמוטריץ': אז תגיד את האמת, אלכס.

בצלאל סמוטריץ': האמת היא שרע"מ דרשה לתת רק למי שלא משרת כדי שאנשים לא ישרתו.

אלכס קושניר: אני בטוח שזאת לא הייתה הדרישה של מפלגת רע"מ.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה ונחזור בשעה 14:54 כדי להצביע.

אלכס קושניר: פניות מספר 84–86, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות מספר 84–86 אושרו.

אלכס קושניר: ינון אזולאי נמנע.

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

אלכס קושניר: הפניות הבאות מספרן 51–52, משרד הביטחון.

דן נימני: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

דן נימני: הבקשה דנה בסעיף תקציבי 16: הוצאות חירום אזרחיות.

דן נימני: עיקרי הפנייה: הפנייה התקציבית נועדה לתקצב סך של 32,045 אלפי ש"ח בהוצאה עבור נאמני קורונה במסגרת מתווה כיתה ירוקה במערכת החינוך עבור חודשים אפריל–יוני, ושינויים פנימיים בסך של 15 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מיגון הניוד ביהודה ושומרון.

דן נימני: תוכנית מספר 1: מיגון – 161603 – שינוי בסך של 15,000 אלפי ש"ח בהוצאה עבור מיגון הניוד ביהודה ושומרון, בהתאם להחלטת ממשלה מספר 289 מיום 1 באוגוסט 2021, שעניינה יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2021 ואילך.

דן נימני: מצורפת לשינוי הזה גם חוות דעת משפטית.

דן נימני: תוכנית מספר 2: קורונה – פעילות פקע"ר – 161606 – תקצוב סך של 32,045 אלפי ש"ח בהוצאה עבור נאמני קורונה במסגרת מתווה כיתה ירוקה במערכת החינוך לחודשים אפריל–יוני בשנת 2022.

נעמה לזימי: אני רוצה לשאול על מערך הפעלת האזעקות ברחבי הארץ.

נעמה לזימי: יש תלונות חוזרות מתושבי מודיעין עילית ובית שמש כי מערך האזעקות אצלם חלקי בלבד וכי לא נשלחים סמסים להזהיר אותם במקרה והם לא שומעים את האזעקה.

נעמה לזימי: קודם כול, האם יש כוונה לתגבר את המערך הזה?

נעמה לזימי: והאם יש כוונה להקים מערכי אזעקה ברחבי הכפרים הלא מוכרים בנגב, שבמצב הדברים היום לא מודעים כלל לכך שיש נפילות באזורם?

אור ברחק: צוהריים טובים.

אור ברחק: אני מאגף התקציבים במשרד הביטחון.

אור ברחק: אתחיל מן השאלה הראשונה לגבי מערך האזעקות במודיעין עילית ובית שמש.

אור ברחק: כחלק ממערך כולל של פיקוד העורף מערך ההתרעה הוא מערך שמתחדש.

אור ברחק: ספציפית לגבי מה שקורה במודיעין עילית ובבית שמש – אני מציין לעצמי לבדוק את זה.

אור ברחק: זו נקודה ספציפית ואני אבדוק.

נעמה לזימי: תודה רבה.

אור ברחק: וכנ"ל לגבי הנגב.

נעמה לזימי: בנגב זו בעיה ידועה כבר שנים.

נעמה לזימי: תודה רבה לך.

גבי לסקי: אתה יכול להסביר בבקשה מה הכוונה במיגון הניוד בגדה ומיגון תשתיות לאומיות חיוניות?

גבי לסקי: אילו תשתיות חיוניות יש בשטחים?

אור ברחק: הפנייה היא למיגון הניוד ביהודה ושומרון.

אור ברחק: אתן קצת רקע לתוכנית, שתכירו.

אור ברחק: התוכנית הזאת קובעת מיגון של תחבורה ציבורית והסעות לתלמידים ביהודה ושומרון, זה עיקר התוכנית, מיגון רכבים בהתאם לצירים, בהתאם לצורך מבצעי בשטח.

גבי לסקי: אזרחי או צבאי?

דן נימני: זה מיגון תשתיות בכל המדינה, לא רק ביהודה ושומרון.

דן נימני: השינוי התקציבי כאן הוא לא לזה.

דן נימני: השינוי התקציבי הוא למיגון הניוד ביהודה ושומרון.

דן נימני: זה משהו אחר.

דן נימני: התוכנית נוגעת גם וגם.

דן נימני: השינוי פה מתייחס רק לתחבורה הציבורית.

אור ברחק: בגלל זה התייחסתי אליה ספציפית.

אופיר כץ: בטח פספסת אז אני אעדכן שיום-יום האזרחים שלנו שם שנוסעים חוטפים אבנים ובקבוקי תבערה ודברים מן הסוג הזה.

אופיר כץ: אני מניח שכנראה שכחת את זה אבל זה קורה יום-יום שהם חוטפים אבנים ובקבוקי תבערה בגלל שהם יהודים שגרים שם.

אלכס קושניר: עוד שאלות?

אופיר כץ: תוכנית מספר 2: מפקדת אלון וקטיעת שרשראות הדבקה – נשמע כאילו זה היה לפני 20 שנים.

אופיר כץ: אנחנו עדיין מתקצבים את זה?

אור ברחק: זה עדיין פעיל בשטח.

אופיר כץ: מה עושים?

אור ברחק: קודם כול אציין שזה חלק מתהליך שמתקיים כבר קרוב לשנתיים.

אור ברחק: יש גרעין שפועל במפקדת אלון, גרעין גמיש, כלומר הוא גרעין שהוא כמו אקורדיון: במצב שהתחלואה עולה הוא יודע מהר מאוד להתמודד ולהיכנס לפעולה.

אור ברחק: קודם כול, הקורונה עדיין לא נגמרה סופית.

אור ברחק: יש הערכות מצב שמתבצעות באופן תדיר לגבי הקיום של מפקדת אלון.

אור ברחק: באופן כללי מדובר על כל משימות הקורונה.

נירה שפק: מפקדת אלון היא מפקדה שהיא ברובה במערך המילואים והיא לא תחת צווים.

נירה שפק: נכון?

נירה שפק: אני לא צריכה להילחץ שעכשיו מחזיקים אנשים בבית והם בקפצון?

אור ברחק: לא ברמה כזאת.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל עדכון לגבי מפקדת אלון, כמה מגויסים, כמה מגויסים תחת צו בבית, כמה עולה החזקת התשתיות שלה.

נירה שפק: זה לא רלוונטי עכשיו אבל זה חשוב לנו מאוד.

נירה שפק: תודה.

אלכס קושניר: משרד הביטחון, בסדר?

אלכס קושניר: הבנתם את השאלה?

אופיר כץ: נאמני קורונה – זה עדיין קיים?

אור ברחק: נאמני קורונה עדיין קיים, כן.

ינון אזולאי: היה פרסום שפוטרו נאמני קורונה עד 1 במאי.

אור ברחק: אעשה סדר.

אור ברחק: יש למעשה שני אישורים בתוקף.

אור ברחק: האישור הראשון, בשורה התחתונה אושרה העסקתם של נאמני קורונה עד 30 ביוני.

אור ברחק: וכמובן, כפי שאמרתי בהתחלה, יש הערכות מצב שאנחנו עושים.

דן נימני: יש נאמני קורונה של בתי ספר, שזה הרוב המכריע.

ינון אזולאי: סתם כך: סיימתם לחלק את בדיקות האנטיגן בבתי הספר?

ינון אזולאי: אשתי עדיין מחכה מאז בשער של מעונות היום שיחלקו לה את זה.

דן נימני: יש נאמני קורונה של בתי ספר, שהם בחודש אפריל, ויש נאמנים רשותיים, שזה עד סוף יוני.

דן נימני: הנתח המרכזי הוא נאמני קורונה בבתי ספר.

ינון אזולאי: כמה הם?

דן נימני: 2,778.

ינון אזולאי: הם ממשיכים?

דן נימני: נכון לעכשיו לא.

ינון אזולאי: אז מתוך זה כמה נאמני קורונה ממשיכים?

דן נימני: 257.

ינון אזולאי: כמה כסף הולך אליהם?

דן נימני: לאותם נאמני קורונה רשותיים – סדר גודל של 7 מיליון שקלים.

דן נימני: אנחנו מדברים על 257 אנשים לשלושה חודשים.

ינון אזולאי: אני בודק אפשרות לעבור להיות נאמן קורונה בתקופה הזאת.

ינון אזולאי: "מסעיף משרד החינוך" – מאיזה סעיף במשרד החינוך זה נלקח?

רום בר-אב: זה נלקח מתוך הכספים שהוקצו במסגרת הייעודית של הקורונה עבור דיגיטציה בשנת 2020.

רום בר-אב: למעשה הכסף הזה נותר ב-2021, נעשה בו עוד שימוש, אבל נותרה יתרה שמועברת כעת לרשות פרויקט "כיתה ירוקה" בסך 39 מיליון שקל.

ינון אזולאי: "כיתה ירוקה" כן יש עדיין?

רום בר-אב: "כיתה ירוקה" זה הפעילות של נאמני הקורונה.

ינון אזולאי: כמה כסף בסך הכול נשאר לכם בתקציב הזה של הקורונה?

ינון אזולאי: הרי אין כבר קופות קורונה, זה נבלע בפנים, כך אמרו לנו קודם.

רום בר-אב: יש אבחנה מלאה והפרדה מדויקת מאוד בין תקציבי קורונה לבין תקציבים רגילים לכל אורך התקציב.

רום בר-אב: אנחנו מעבירים גם דיווחים חודשיים.

ינון אזולאי: אני חייב לעצור אותך פה ולהגיד לך שאמרתם לנו שאין קופסאות קורונה, הכול עבר לאותו מקום, הכול ביחד.

ינון אזולאי: אלכס, אני צודק או לא צודק בנושא של הקורונה?

אלכס קושניר: הייתה אמירה כזאת.

אלכס קושניר: נראה לי שאנחנו מתבלבלים בין שני נושאים.

רום בר-אב: האמירה הזאת לא מדויקת.

רום בר-אב: אני לא יודע באיזה הקשר היא נאמרה.

ינון אזולאי: כמה נשאר לך בקופסת הקורונה הזאת במשרד החינוך?

רום בר-אב: אנחנו מעבירים כעת 39 מיליון ש"ח.

רום בר-אב: שאר הכסף שנמצא במשרד החינוך אמור לשמש את מטרות משרד החינוך בקשר לקורונה.

רום בר-אב: יש שם פרויקטים שטרם הסתיימו, תשלומים שעוד לא בוצעו.

ינון אזולאי: כמה כסף נשאר?

רום בר-אב: אני לא יודע להגיד במדויק כמה נשאר.

אלכס קושניר: תעביר לנו את התשובה המדויקת.

ינון אזולאי: אחרי ההעברה הזאת כמה נשאר לנו?

רום בר-אב: אבדוק את זה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: יש התייעצות.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים ב-15:09.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פניות מספר 51–52.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות מספר 51–52 אושרו.

אלכס קושניר: גם הפניות הללו אושרו.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לפנייה הבאה, 9,000, פניות מספר 67–70, בבקשה.

יואב הכט: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

יואב הכט: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של כ-500 מיליון ש"ח לצורך קליטת עלייה מאוקראינה, רוסיה ובלארוס.

יואב הכט: עיקר התקציב מיועד לפעילות קליטה ומעני דיור מידיים לעולים.

יואב הכט: עיקר התקציב, 409.184 מיליון ש"ח יגיע למשרד העלייה והקליטה.

יואב הכט: סך של 43.828 מיליון ש"ח יגיע למשרד החינוך עבור פעילות נלווית.

יואב הכט: סך של 32 מיליון ש"ח יגיע למשרד השיכון לצורך מעני דיור.

יואב הכט: סך של 10 מיליון ש"ח יגיע למשרד הבריאות עבור פעילות נלווית לקליטה.

אלכס קושניר: שאלות, בבקשה.

ינון אזולאי: אשאל אתכם שאלה קטנה.

ינון אזולאי: הבוקר פורסם בכאן 11 או בגלי צה"ל שהעולים מאוקראינה שהגיעו למלוניות קיבלו מכתבים לעזוב את המקום.

ינון אזולאי: כנראה נתנו להם כמעט באופן מידי.

ינון אזולאי: מדובר על אנשים מבוגרים וחולים, אימהות חד-הוריות.

ינון אזולאי: יש להם אמנם החזר שכירות, איזשהו סיוע בשכר דירה, אבל מכיוון שלאנשים אין כאן גב כלכלי ואין מי שיכול להיות ערב לכסף שלהם אז לא משכירים להם דירות.

ינון אזולאי: עכשיו נמצאות אולי מאות משפחות שאמורות לצאת לרחוב ואין מענה.

ינון אזולאי: אני חושב שפנייה כזאת אסור שתעבור לפני שיהיה מענה לדבר הזה.

ינון אזולאי: זה גם למשרד הבינוי והשיכון וגם למשרד העלייה והקליטה.

ינון אזולאי: כאשר משרד הבינוי והשיכון נותן סיוע בשכר דירה צריך במקרה כזה של העולים מאוקראינה לוודא, לא רק לתת להם כסף ושילכו להתמודד עם זה אלא אולי לעמוד מול בעל הדירה ולהבטיח שאתם נותנים להם את הכסף, שאתם ערבים להחזיר להם לשנה הקרובה, לא משנה, לכמה זמן שמגיע להם.

ינון אזולאי: למשרד העלייה והקליטה, שכרגע מטפל באנשים האלה – אסור לזרוק אותם לרחוב.

ינון אזולאי: אתה מכיר את הסיפור הזה?

אלכס קושניר: אני מכיר גם קצת יותר.

אלכס קושניר: ניתן לנציג משרד הקליטה להסביר.

אריק אוזן: אני מאגף תכנון ותקצוב במשרד העלייה והקליטה.

אריק אוזן: לא שמעתי על הסיפור הזה.

אריק אוזן: אני חייב לומר שהוא קצת מפתיע אותי כי אני לא יודע על הנחיה כזו.

אריק אוזן: להיפך, אנחנו מטפלים בעולים שנמצאים במלונות בהרבה מאוד רגישות.

אריק אוזן: יש צוות שמסייע להם, גם צוות במלונות, גם פרויקטורים שהוספנו מטעם הרשויות המקומיות, שמסייעים לעולים הן במציאת הדירה והן בתהליכים כדי לפתוח חשבון בנק, לקבל את הצ'קים, לחתום על החוזה.

אריק אוזן: אם יש מקרים חריגים, כפי שחבר הכנסת ציין, של אנשים מבוגרים או עם צרכים מיוחדים אז הרגישות גדולה כפליים.

אריק אוזן: אבדוק את המצב ואענה לכם.

ינון אזולאי: אריק, אתה מקבל פה מקום של כבוד בוועדה ופלא בעיניי שאתה עדיין לא מודע לדבר כזה.

ינון אזולאי: הסיפור התפוצץ הבוקר אבל הפניות היו עוד לפני כן.

אריק אוזן: אני יודע שההנחיה הייתה לא להוציא מכתבים כאלה.

ינון אזולאי: אם אתה קורא לו למשרד למשל – בסדר.

ינון אזולאי: אבל זורקים לו את זה ליד הדלת, הוא קם בבוקר ומגלה.

ינון אזולאי: מילא היית שם לו את העיתון כפי ששמים בבתי מלון וזה נותן הרגשה טובה.

ינון אזולאי: זורקים לו איזה מכתב, הוא חושב שהוא קיבל מעטפה שיש בה משהו, פותח ומגלה: כמה שיותר מהר אתה צריך לפנות את המקום, אין לך מקום פה.

ינון אזולאי: אני לא יודע ממה זה נובע.

ינון אזולאי: הרי הם מקבלים כסף.

ינון אזולאי: אולי הם רוצים בקיץ להרוויח יותר?

ינון אזולאי: אני לא יודע מה.

ינון אזולאי: אתם כמשרד העלייה והקליטה חייבים להשאיר אותם כל עוד לא מצאו מקום אחר.

ינון אזולאי: אין להם פה משפחה, אין להם כלום, הם השאירו מאחוריהם את הכול.

אריק אוזן: הזכאות הכללית היא לשהות של עד חודש בבית מלון.

אריק אוזן: היו מקרים חריגים, במיוחד בתחילת המבצע, שלקח זמן עד שאנשים בכלל הסדירו את המעמד שלהם.

אריק אוזן: כל מקרה לגופו, במידת הצורך הוארכה השהות.

אריק אוזן: עד עכשיו אם יש מקרים חריגים – לצורך הדוגמה, ידוע לנו על אנשים שמחכים לשיפוץ של דירה או מחכים שדירה תתפנה או תרוהט, במיוחד אנשים קשישים שצריכים לעבור לדיור ציבורי – אנחנו מאפשרים להם להמשיך לשהות בבית המלון עד שהדירה שלהם תהיה מוכנה.

אריק אוזן: יכול להיות שהייתה תקלה.

אלכס קושניר: אני רוצה להסביר משהו.

אלכס קושניר: כל הרשויות, לא רק משרד הקליטה – משרד הקליטה, נתיב, משרד הפנים – נערכו פה באפס זמן לקליטת מספר גדול של אנשים.

אלכס קושניר: זה אולי הפעם הראשונה שצוותים של משרדים יוצאים לשטח ומקבלים את העולים בתוך המלונות.

אלכס קושניר: אגב, לא רק העולים שגרים בתוך המלונות אלא גם כאלה שגרים בקרבה ובאים כדי להסדיר את המעמד שלהם ולעשות את כל הפעולות.

אלכס קושניר: ניתן לעולים חודש ולאחר מכן הם מקבלים סיוע מוגדל בשכר דירה משמעותי מאוד.

אלכס קושניר: נכון שלפעמים יש מקרים חריגים.

אלכס קושניר: זה הזמן לקרוא בעיקר למשרד הקליטה להפעיל רגישות-יתר לאנשים שמתקשים.

אלכס קושניר: אני יודע מניסיון אישי שאתם עושים את זה, אני מכיר אתכם מספיק טוב.

אלכס קושניר: לגבי האירוע שפורסם בתקשורת – כדאי לכם לבדוק מה בדיוק קרה שם.

אלכס קושניר: משרד הקליטה לאורך שנים הוא ארגון לומד שיודע לבדוק את עצמו.

אלכס קושניר: אם יש איזו טעות אז פשוט תתקנו.

אלכס קושניר: בסדר?

אריק אוזן: בסדר גמור.

גבי לסקי: בעניין הכסף לשיפוץ דירות – אנחנו יודעים שבתור הרגיל יש כ-4,000 ממתינים.

אלכס קושניר: גבי, אני מצטער, זה לא קשור לפנייה.

גבי לסקי: עוד משפט.

גבי לסקי: אני לא נמצאת פה הרבה.

גבי לסקי: יש כ-30,000 ממתינים במשרד הקליטה.

גבי לסקי: קודם כול, טוב מאוד שלוקחים כסף לשיפוץ דירות.

גבי לסקי: השאלה האם לא צריך יותר כסף כדי לתת מענה גם לעולים החדשים שמגיעים וגם לעולים החדשים שנמצאים פה וממתינים לדירה.

גבי לסקי: אני לא רוצה להעמיד את האחד מול השני, אז איך אנחנו עושים את זה?

נעמה לזימי: דיברו פה על שיפוץ דירות.

אריק אוזן: שיפוץ דירות הוא לא באחריות משרד העלייה והקליטה.

עשהאל צור: אני אענה.

עשהאל צור: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

ינון אזולאי: בחור טוב, תדעי לך.

עשהאל צור: כפי שכתבנו בדברי ההסבר והבהרנו, השיפוץ של הדירות האלה לא פוגע בממתיני הדיור הציבורי.

עשהאל צור: מדובר בדירות שחלקן היו מיועדות למכירה על ידי משרד השיכון ובצוק העתים עכשיו לצורך הדבר הזה החליטו לשפץ אותן.

גבי לסקי: היו 30,000 ממתינים אז למה לא לתת להם?

נעמה לזימי: יש לי שאלה אליך.

נעמה לזימי: הועבר תקציב לשיפוץ 900 דירות שלא היו במצב שניתן לגור בהן.

נעמה לזימי: האם התקציב קשור ל-900 הדירות הללו?

נעמה לזימי: כן או לא?

עשהאל צור: אני צריך שתחדדי את השאלה, אני לא בטוח שהבנתי.

נעמה לזימי: בתקציב האחרון הועבר כסף לשיפוץ 900 דירות שלא היו מתאימות למגורים.

עשהאל צור: עכשיו הבנתי.

עשהאל צור: חברת הכנסת לזימי, התשובה היא לא.

עשהאל צור: התקציבים לעולים מאוקראינה לא קשורים לזה.

עשהאל צור: את מדברת על ה-196 מיליון שקל, זה דבר אחר.

גבי לסקי: זה מה שרצינו לדעת ולא ענו לנו על המכתבים.

גבי לסקי: מצוין.

גבי לסקי: תודה.

ינון אזולאי: לגבי 900 הדירות שעליהן דיברו, בפעם שעברה העלינו את זה פה ואמרתם שהן הולכות לאותם עולים.

עשהאל צור: אסביר עוד פעם.

עשהאל צור: התור לממתינים במשרד השיכון ובמשרד הקליטה – ואני שם בצד בתי גיל זהב, אני מדבר על דיור ציבורי קלאסי – מחולק בצורה כזאת: שני-שלישים למשרד השיכון ושליש למשרד הקליטה.

עשהאל צור: זאת החלוקה בין המשרדים.

עשהאל צור: בבתי גיל הזהב החלוקה היא חצי-חצי כי יש יותר עולים קשישים.

עשהאל צור: הדירות ששופצו עכשיו לא באו על חשבון הממתינים הקיימים בתור, שלהם ניתנו ההגדלות המדוברות במסגרת העברה שנעשתה פה.

גבי לסקי: זה תוספת.

גבי לסקי: מצוין.

ינון אזולאי: לגבי תוכנית השיכון, הקליטה הראשונית של העולים בנתב"ג, אומרים שהיום יש הרבה פחות ממה שהיה בהתחלה, וזה גם מובן.

ינון אזולאי: אתם יודעים האם מיציתם כבר?

ינון אזולאי: האם התקציב הזה שאתם מעבירים עכשיו הוא לא יותר מדי גדול?

ינון אזולאי: כתוב: תוכנית מספר 1201: דיור.

ינון אזולאי: זה לא קשור לדיור?

עשהאל צור: זה לא משרד השיכון.

עשהאל צור: זה תוכנית בתוך הסעיף של משרד הקליטה.

עשהאל צור: פשוט יש שם תקנה ייעודית לאוקראינה ולכל אירוע המלחמה.

אלכס קושניר: אריק, בבקשה תשובה.

אריק אוזן: עיקר הכסף כאן מיועד לשכירות בתי המלון, בתי המלון הזמניים ששכרנו עבורם, וגם מיועד לתשלום מענק ההסתגלות במהלך השנה.

אריק אוזן: אנחנו מעריכים שנכון לעכשיו, נכון לנתוני העלייה הנוכחיים התקציבים האלה אמורים להספיק.

אריק אוזן: ככל שההתפתחות בשטח תדרוש מאתנו תקציבים נוספים אנחנו, ביחד עם משרד האוצר, נחזור לוועדה.

אריק אוזן: חלק הרבה יותר קטן מן התקציב הזה היה מיועד לקליטה ראשונית בנתב"ג, במיוחד בתקופת מגבלות הקורונה, שהיינו צריכים לממן את בדיקות הקורונה בשדה והסעות מנמל התעופה למלונות.

ינון אזולאי: לגבי קליטתם של העולים בבתי מלון, גם היום מי שמגיע הולך באותו עיקרון לחודש, יש את המלונות הסגורים רק לאותם עולים חדשים?

אריק אוזן: נכון להיום עולים מאוקראינה יכולים לבחור ללכת לבתי מלון.

ינון אזולאי: בתי מלון מעורבים או בתי מלון שסגרתם אותם?

ינון אזולאי: היה את מלון דן שסגרתם עבורכם.

אריק אוזן: את מלון דן פנורמה אנחנו מפסיקים להפעיל בסוף החודש הנוכחי לבקשת הבעלים.

אריק אוזן: מעבר לזה היו לנו מספר חדרים בבתי מלון אחרים, פרושים ברחבי הארץ.

ינון אזולאי: מה גובה מענק ההסתגלות לעולים החדשים?

דניאל בלנגה: עבור יחידים זה 2,300 שקל בחודש.

דניאל בלנגה: עבור זוגות עם עד שני ילדים 2,900 שקל בחודש.

דניאל בלנגה: עבור זוגות עם שלושה ילדים ויותר 3,400 שקל בחודש.

אלכס קושניר: זה סיוע נוסף בשכר דירה.

אלכס קושניר: נכון?

דניאל בלנגה: נכון.

דניאל בלנגה: קראנו לזה מענק הסתגלות אבל המטרה היא לסייע בשכר דירה.

ינון אזולאי: התוכנית הבאה שמספרה 301204: חטיבת רשויות, ארגונים וקהילה – 50 הפרויקטורים שמלווים ברשויות המקומיות, מה התפקיד שלהם?

אריק אוזן: אנחנו במצב שגרתי תומכים ברשויות מקומיות להעסקת פרויקטורים, שמסייעים לעולים החדשים, לכלל העולים.

אופיר כץ: זה ב-50 רשויות או שיש רשות שיש בה כמה פרויקטורים?

אריק אוזן: יש רשויות שיש בהן כמה פרויקטורים.

אריק אוזן: פה מדובר בתוספת ייעודית לקליטת העלייה הזאת שאנחנו נתנו, 50 פרויקטורים שתפקידם לסייע לעולים.

אריק אוזן: הם באים לעזור להם עוד כשהם בבתי המלון.

אריק אוזן: הם יכולים לסייע להם לחפש דירות, הם מסייעים להם בפתיחת חשבונות בנק, ברישום הילדים בגן ובכל התהליכים כדי לעודד אותם, כדי לסייע להם לצאת מבתי המלון ולהיקלט בקהילה.

אופיר כץ: בכמה רשויות יש את הקליטה של העולים?

אריק אוזן: כ-30 רשויות, ככל שידוע לי.

ינון אזולאי: אלה 30 רשויות שהם נמצאים בהן כרגע, שפיזרתם אותם שם, ששלחתם את העולים לשם?

אריק אוזן: כן.

אריק אוזן: היו קריטריונים איך לחלק את התקציב.

ינון אזולאי: בתוכנית של עידוד עלייה יש תקצוב של 53,500 אלפי ש"ח.

ינון אזולאי: מה זה מענקי קרן הנמלטים לעולים?

ינון אזולאי: הרי קודם דיברנו על כך שהיה להם מענק הסתגלות.

ינון אזולאי: מה זה כאן?

אריק אוזן: זה קרן נמלטים.

אריק אוזן: אפשר לקרוא לזה מענק אבל זה סיוע שאנחנו נותנים לעולים שבורחים מאזורי חירום ומצוקה.

ינון אזולאי: זה לעולים שמגיעים עכשיו מרוסיה ומאוקראינה?

אריק אוזן: רק עולי אוקראינה מקבלים.

ינון אזולאי: למה לא לעולי רוסיה?

ינון אזולאי: גם שם זה נקרא היום אזור מצוקה.

אריק אוזן: כי ברוסיה אין לחימה, כי אנשים עדיין לא ברחו.

ינון אזולאי: אבל בפועל אנחנו יודעים שעולים מרוסיה שמגיעים גם משוכנים בבתי מלון.

אלכס קושניר: כבר לא.

אריק אוזן: כבר לא, החל מ-1 במאי כבר לא.

ינון אזולאי: היום לא, אבל עד עכשיו?

ינון אזולאי: עד לפני שלושה שבועות הם שוכנו במלונות אז למה לא מגיע להם הסיוע הזה?

אריק אוזן: יש ועדה בין-משרדית שבוחנת את המציאות והזכאויות.

ינון אזולאי: גם עולה מרוסיה ברח, נמלט משם.

אלכס קושניר: ינון, זה לא אותו דבר כי ברוסיה אין לחימה, לא יורים ולא מפגיזים.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: סל קליטה – זה בנוסף?

אריק אוזן: זה הגדלת התקציב של סל קליטה.

אריק אוזן: הרי כל עולה זכאי מכוח חוק לקבל סל קליטה.

אריק אוזן: לאור הגידול בעלייה אנחנו גם מוסיפים כאן תקציב לסל הקליטה.

ינון אזולאי: אני רואה שגם אנשי משרד החינוך נמצאים פה.

ינון אזולאי: זה גם קשור לאוקראינה?

מחמד ח'לאילה: כן.

ינון אזולאי: איך זה קשור?

ינון אזולאי: כמה תלמידים נכנסו בינתיים מקרב העולים?

מחמד ח'לאילה: אין לי מספרים מדויקים.

מחמד ח'לאילה: אלה תלמידים שנקלטים במערכת.

ינון אזולאי: אתם יודעים כבר על תלמידים שנקלטו במערכת?

מחמד ח'לאילה: יש חלק מן התלמידים שכבר נקלטו ומקבלים כבר אולפנים ונמצאים בתוך בתי הספר.

ינון אזולאי: אתם יודעים כמה תלמידים כבר נכנסו בפועל?

מחמד ח'לאילה: למשרד החינוך יש את כל הנתונים.

מחמד ח'לאילה: אני יכול לבדוק.

אלכס קושניר: תעבירו לנו את הנתונים.

אופיר כץ: כמה עולים הגיעו?

אריק אוזן: 22,000 עולים, בלי פליטים.

ינון אזולאי: היה פרסום בשבוע שעבר שהגיעו עולים, קיבלו את סל הקליטה בסכום אסטרונומי של עשרות אחוזים וחזרו בחזרה למדינתם אחרי שקיבלו את סל הקליטה.

ינון אזולאי: יש לכם מעקב אחר זה?

אריק אוזן: סל הקליטה לא משולם מראש לכל התקופה, הוא מחולק בתשלומים חודשיים.

אריק אוזן: לפני כל תשלום נערכת בדיקה מול רשות האוכלוסין.

אריק אוזן: במידה והעולה לא נמצא בארץ אז מופסק התשלום.

אופיר כץ: היה כתוב שהם באים לכמה שבועות, מקבלים לינה בבית מלון, מקבלים את החודש הזה וחוזרים לארצם.

אופיר כץ: מתוך ה-20,000, האם אנחנו יודעים כמה באמת נשארים ונקלטים במערכות, ברשויות, בבתי הספר?

ינון אזולאי: וגם למה חזרו?

ינון אזולאי: יכול להיות שפה הטיפול היה לא מספיק.

ינון אזולאי: למשל אם אדם מקבל מכתב מתחת לדלת, כל אחד היה חוזר לארצו במקרה כזה.

אלכס קושניר: זה לא המצב.

ינון אזולאי: השאלה היא גם למה הם חזרו לארצם.

אלכס קושניר: אני לא יודע את המספרים אבל אני מכיר את התופעה.

אלכס קושניר: עולים שבאים מאוקראינה עכשיו בגלל המצב כמובן לא חוזרים.

אלכס קושניר: עולים שבאים ממקומות אחרים, כמו רוסיה ובלארוס, רבים מהם באים לכאן לכמה שבועות ואחר כך חוזרים לארצם כדי לסדר כל מיני דברים שנשארו להם.

אלכס קושניר: חלקם חוזרים לכאן וחלקם לא חוזרים.

ינון אזולאי: אבל אלה שבאים לכאן בשביל להסדיר, האם ראוי שיבואו לכאן, ייקחו את סל הקליטה וילכו?

אלכס קושניר: הם נוסעים בחזרה לרוסיה, מסדרים את הדברים, מוכרים את הבית שלהם, עושים כל מיני פעולות וחוזרים לכאן.

אלכס קושניר: ואז כאשר הם חוזרים משרד הקליטה ממשיך לשלם להם את מה שהפסיק לשלם.

ינון אזולאי: אני רואה פה לגבי משרד החינוך: תנאי כשירות והכשרת עובדי הוראה.

ינון אזולאי: זה קליטה חדשה של מורים שמבינים את השפה?

מחמד ח'לאילה: חלק מן העולים הם בהכשרתם מורים.

מחמד ח'לאילה: צריך להכשיר אותם ולקלוט אותם במערכת.

מחמד ח'לאילה: ניתנים תמריצים לבתי ספר לקלוט מורים עולים.

מחמד ח'לאילה: זה מה שמגיע בפנייה.

ינון אזולאי: משרד הבריאות – זה הסעיף האחרון כאן.

ינון אזולאי: אני רואה משהו אחד במשרד הבריאות אבל אני לא רואה מה הסעיף במשרד הבריאות.

דניאל בלנגה: זה על ביטוח הבריאות.

דניאל בלנגה: בגלל שחלק גדול מן העולים הגיעו בלי להסדיר את המעמד שלהם כבר באוקראינה או ברוסיה עשינו להם ביטוח בריאות זמני.

ינון אזולאי: בפעם שעברה דיברנו על הביטוח הזמני הזה, כאשר אמרנו שהייתה רק קופת חולים אחת בלבד.

אלכס קושניר: לא, אתה מתבלבל בין פליטים לעולים.

דניאל בלנגה: נכון, פליטים זה לא כאן.

ינון אזולאי: ומה עם העולים?

דניאל בלנגה: לעולים זה משהו זמני עד שהם מסדירים את המעמד שלהם כעולים.

דניאל בלנגה: כשהם מסדירים את המעמד שלהם כעולים הם פשוט מצטרפים לקופת חולים כמו כל עולה אחר.

ינון אזולאי: אז לשם מה אתה צריך פה כסף?

ינון אזולאי: לא הבנתי.

דניאל בלנגה: זה על התקופה הזמנית מרגע העלייה שלהם ועד שהם מסדירים את המעמד שלהם.

ינון אזולאי: כמה זמן אתה נותן להם להסדיר?

דניאל בלנגה: זה תלוי במשרד הקליטה אבל בגדול, תוך חודש מקסימום מצליחים להסדיר את מעמדם.

אופיר כץ: ראיתי את זה, הם שמים דוכן של קופות החולים.

אלכס קושניר: לעולה יש שתי אופציות לקבל מעמד, בחו"ל לפני שהוא עולה, או בארץ דרך משרד הפנים ואחר כך נתיב ואחר כך משרד הקליטה.

אלכס קושניר: בגלל שהרבה מאוד עולים הגיעו מאזורי לחימה מן הסתם הם עוברים את התהליך הזה פה.

אלכס קושניר: כדי לקצר את התהליך הזה משרדי הממשלה יוצאים אל השטח, פוגשים את האנשים כדי לזרז את כל התהליכים הללו.

אלכס קושניר: בזמן הזה, בגלל שמדובר במצב ייחודי של לחימה, הממשלה נתנה ביטוח רפואי כדי שאנשים יוכלו לקבל טיפול רפואי.

אלכס קושניר: כמה זמן זה לוקח – זה תלוי במסמכים שיש לעולה או שאין לו, זה יכול לקחת שבוע, זה יכול לקחת שלושה שבועות.

ינון אזולאי: אבל הביטוח הרפואי שנותנים להם, זה בעצם קופת החולים שלהם?

דניאל בלנגה: לא, אין להם עדיין קופת חולים.

ינון אזולאי: כאשר מחר עולה כזה חולה, לאיזו קופת חולים הוא הולך?

דניאל בלנגה: לפי הביטוח, תלוי מה הפוליסה.

דניאל בלנגה: אני לא יודע בדיוק.

ינון אזולאי: הוא יכול לבחור.

אלכס קושניר: הם משלמים ביטוח.

אופיר כץ: זו השאלה.

אופיר כץ: זה הכסף של הבריאות שאתם שמים על הביטוח עד שהוא נרשם לקופת חולים?

דניאל בלנגה: כן.

ינון אזולאי: עשיתם מכרז לביטוח רפואי או שזה פטור ממכרז?

דניאל בלנגה: זו הייתה התקשרות, זה היה משהו מהיר מאוד בגלל החירום.

ינון אזולאי: אז חברת הביטוח קיבלה פטור ממכרז?

דניאל בלנגה: אני לא יודע בדיוק.

דניאל בלנגה: אבדוק את זה.

אלכס קושניר: זה לא חברת ביטוח.

ינון אזולאי: הוא אומר לך שזה דרך חברת ביטוח.

אלכס קושניר: זה חברת ביטוח?

אלכס קושניר: לא עשיתם את זה עם ענבל?

דניאל בלנגה: זה היה דרך הסוכנות היהודית.

ינון אזולאי: כלומר כל זה עובר דרך הסוכנות היהודית ולא ישירות מול סוכנויות הביטוח.

אלכס קושניר: אם היו עושים מכרז העולים היו מקבלים את הביטוח בעוד עשר שנים.

אופיר כץ: 0.9% מתקציב משרדי הממשלה – זה על כלל משרדי הממשלה או שיש חריגות?

יואב הכט: ההפחתה מפורטת ברמת כל משרד בדברי ההסבר.

יואב הכט: אני יכול לקרוא אותם, אם אתה רוצה.

אופיר כץ: זו שאלה פשוטה: האם זה כל המשרדים או שיש משרדים שהוצאו מן הקיצוץ?

יואב הכט: אין משרד שהוחרג באופן מכוון, אם זאת השאלה שלך.

אופיר כץ: לא באופן מכוון לרעה, יכול להיות גם באופן מכוון לטובה.

יואב הכט: גם לא לטובה.

אופיר כץ: הייתי אצל רונן פלוט בנוף הגליל, שם הוא עשה עבודה ממש מדהימה, פתח חמ"ל מטורף.

אופיר כץ: האנשים שם מקבלים את העולים בסבר פנים הכי יפות.

אופיר כץ: הוא עשה את כל התחנות שצריך בשביל לעזור להם.

אופיר כץ: פה אני לא רואה את החיזוק לרשויות.

אופיר כץ: אם יש ראש רשות שממש נותן את עצמו בשביל שתהיה קליטה גדולה אצלו, אני לא רואה פה חיזוק לאותן רשויות שכן מוכנות לפעול.

אלכס קושניר: אותם פרויקטורים שדיבר עליהם אריק זה בדיוק זה.

אלכס קושניר: זה ממש תקני כוח אדם שמגיעים לרשות והחבר'ה האלה מועסקים על ידי הרשות ועובדים ביחד עם הרשות, בתוך מחלקת הקליטה של הרשות.

אופיר כץ: פה אני לא רואה את זה, פרט לפרויקטורים.

אופיר כץ: זה דבר ששווה לשים עליו דגש.

אופיר כץ: דבר נוסף, לגבי תעסוקה – אין את זה פה.

אופיר כץ: למה?

אריק אוזן: מבחינת האגף המקצועי אצלנו לפי התאריכים שבהם העולים הגיעו נכון לעכשיו, בשנה הנוכחית יהיה יותר תקציב כדי לרכוש את השפה.

אריק אוזן: זה יהיה מיועד יותר לרכישת השפה.

אריק אוזן: עיקר הסיוע בתעסוקה אמור לקבל ביטוי בשנה הבאה.

אריק אוזן: כאשר אנחנו מכינים עכשיו את דיוני התקציב בתוך המשרד, האגף הגדיל את הדרישות שלו כדי לתת מענה נוסף לאוכלוסייה הזאת.

אריק אוזן: כן אציין שכבר ניתנה הוראת שעה פנימית בתוך המשרד כדי לתת סיוע נוסף, אותה אנחנו מאמינים שאנחנו מסוגלים לבצע במסגרת התקציב שלנו.

אופיר כץ: כרגע אין להם שום מענה, שום הכוונה?

אריק אוזן: יש את הסיועים הרגילים של המשרד ואנחנו מאמינים שבמסגרת התקציב הנוכחי אנחנו מסוגלים לתת להם מענה, אפילו מוגדל במקצת.

אריק אוזן: אבל עיקר התוספת תבוא בשנה הבאה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: נצא להתייעצות.

אלכס קושניר: נחזור בשעה 15:38.

אלכס קושניר: פניות מספר 67–70, 9000, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: פניות מספר 67–70, 9000, אושרו.

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

אלכס קושניר: רביזיה על פנייה מספר 71: רשויות פיקוח.

נעמה לזימי: לא סיימנו את כל הבקשות.

אלכס קושניר: יש חלק שעוד אי אפשר לדון בהן.

אלכס קושניר: נדון מחר.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו עוברים לרביזיות, הבטחתי לנירה, בבקשה.

נירה שפק: במסגרת האישורים שהיו בהעברות במשרד הרווחה אני רוצה להגיד תודה על קידום שני דברים שהם באמת מהותיים.

נירה שפק: אחד מהם זה צוותי צח"י, צוותי החירום היישוביים שאנחנו דנים בהם, כולל פה, והתקציב שניתן לעוד 14 רשויות, שזה משמעותי מאוד, בטח במצב הנוכחי.

נירה שפק: הדבר השני הוא מרכזי חוסן, המחקר לראות את החוסן הקהילתי.

נירה שפק: זה חשוב, יש שם פער של המון שנים והקידום שלו חשוב לכולנו.

ינון אזולאי: אני רוצה לברך את נירה שפק שקיבלה היום תעודה, פרס התנועה לאיכות השלטון.

ינון אזולאי: פרסמו גם את התמונה שלה.

שלמה קרעי: כל שמאלני רוצה להגיע לפרס הזה.

נעמה לזימי: כל הכבוד.

ינון אזולאי: שיהיה לך בשעה טובה ותמשיכי בעשייה.

אלכס קושניר: כל הכבוד, נירה.

אלכס קושניר: רביזיה על פנייה מספר 71.

אלכס קושניר: בבקשה.

אלכס קושניר: מי מנמק?

אלכס קושניר: הרביזיה היא של גפני וסמוטריץ', לא שלך.

שלמה קרעי: גם אני מצטרף לרביזיה.

אלכס קושניר: אנחנו כבר דנים בה.

שלמה קרעי: תן לי לנמק.

שלמה קרעי: מה אכפת לך?

אלכס קושניר: טוב, דקה אחת לרשותך.

שלמה קרעי: תודה, אדוני.

שלמה קרעי: אנחנו מתעסקים פה יום ולילה בוועדה הכספים באין ספור דברים.

שלמה קרעי: דבר אחד נעלם מן הרדאר שלך, למרות שהזכרנו אותו, ואתמול גם העפת אותי תוך כדי דיבור כאשר דיברתי עליו.

שלמה קרעי: יש משהו חמור מאוד, גם לפי בית המשפט, שקורה ברעננה, שקורה בבלפור.

שלמה קרעי: אנשים עושים שחיתות, עוברים על החוק.

שלמה קרעי: אלה דברים שצריכים להיות בפיקוח של ועדת הכספים.

שלמה קרעי: אתה מתייחס כאילו אין שום כלום, כאילו לא קורה שום דבר והכול בסדר.

אלכס קושניר: קודם כול, קורה.

אלכס קושניר: יש כל מיני בירורים שאני עורך.

אלכס קושניר: בסוף נעשה דיון.

שלמה קרעי: בואו נעשה דיון ונבקש מאנשים לבוא לכאן ולהציג בפנינו את הדברים.

אלכס קושניר: לפני דיון צריך להתכונן לדיון.

שלמה קרעי: לא יכול להיות שבית המשפט אומר שנעשות עבירות על החוק.

אלכס קושניר: את התשובה שלי אמרתי.

שלמה קרעי: אשמח לעדכון מתי זה יקרה.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: רביזיה על פנייה מספר 71.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרביזיה על פנייה מספר 71 לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

נירה שפק: דרך אגב, מי שהצביע פה זה הולוגרמה כי קרעי נמצא עכשיו בארבע ועדות במקביל.

שלמה קרעי: אני ממלא מקום.

שלמה קרעי: גם לפי התקנון המושחת, שבו הורדתם לנו את הייצוג, זה בסדר.

אלכס קושניר: רביזיה על פניות מספר 59–60: משרד השיכון.

אלכס קושניר: זו רביזיה שלי וינון אזולאי הצטרף אליה.

אלכס קושניר: מישהו רוצה לנמק?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: בעד – 2

אלכס קושניר: הרביזיה על פניות מספר 59–60 לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רביזיה על פניות מספר 76-80: רשויות מקומיות.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרביזיה על פניות מספר 76–80 לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

שלמה קרעי: אני מצטרף לרביזיות הבאות, שלא תגיד שאני לא חלק מהן.

אלכס קושניר: רביזיה על פניות מספר 81–82: מדע, תרבות וספורט.

אלכס קושניר: מי בעד הרביזיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הרביזיה על פניות מספר 81–82 לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: רביזיה על פניות מספר 84–86: משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: זו רביזיה שלי.

שלמה קרעי: אני רוצה לנמק.

שלמה קרעי: אמרתי שאני מצטרף לרביזיות הבאות.

אלכס קושניר: בבקשה תנמק.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהדברים שאמרתי קודם לא היו מספיק ברורים.

ולדימיר בליאק: לא היית ברור.

ולדימיר בליאק: מה לעשות?

נירה שפק: ההולוגרמה שלך אמרה.

שלמה קרעי: זה מעלה צחוק על פניכם אבל הדבר הזה חמור מאוד.

שלמה קרעי: אתם יודעים שעשרות אלפי אנשים צעדו פה ברחובות בתחפושות ובמלבושים שונים ומשונים בשביל פייק-שחיתויות, ועכשיו כשיש דברים שבית המשפט כבר אומר, שנעשות כאן עבירות על החוק ברעננה, מבזבזים עשרות מיליוני שקלים בניגוד לחוק, בלי אישור, בלי פיקוח של ועדת הכספים, ובאה לכאן פנייה של משרד ראש הממשלה ואתה מעביר אותה.

שלמה קרעי: כאילו מה?

אלכס קושניר: מה כתוב בפנייה?

שלמה קרעי: לא משנה.

אלכס קושניר: משנה מאוד.

שלמה קרעי: כפי שאנחנו עושים למשרד החינוך כאשר משרד החינוך עושה בעיות עם גני הילדים של החינוך המיוחד, אנחנו עוצרים לו פה את ההעברות, כאשר ראש הממשלה עובר על החוק עוצרים לו את זה, כאשר הוא לא בא לפיקוח של ועדת הכספים עוצרים לו את ההעברות שהוא מבקש.

שלמה קרעי: לא יכול להיות שהיועצת המשפטית ברנע-פרגו מאשרת כל דבר בלי שום פיקוח.

אלכס קושניר: בינתיים מי שחשוד בעבירות על החוק הוא ראש הממשלה לשעבר.

שלמה קרעי: היא צריכה לעמוד לדין, לחקירה.

אלכס קושניר: הוא מאשים את ראש הממשלה בעבירה על החוק בלי שהוא בכלל יודע.

שלמה קרעי: בית המשפט מאשים אותו, לא אני.

אלכס קושניר: לא אותו.

שלמה קרעי: אז שישלח את הסגנית שלו לכלא לעשר שנים.

ולדימיר בליאק: שוב אתה לא מספיק ברור.

אופיר כץ: אלכס, אנחנו לא בית המשפט.

אופיר כץ: אנחנו הוועדה המוסמכת המפקחת.

אלכס קושניר: לכן אמרתי לשלמה קרעי כשלא היית כאן, אני עושה כל מיני בירורים לגבי הסוגיה הזאת ואנחנו נקיים עליה דיון.

אלכס קושניר: אנחנו נעשה את העבודה שלנו, האמן לי.

אופיר כץ: כבר פניתי אליך בעניין הזה בכתב.

אלכס קושניר: ועדת הכספים תבצע את תפקידה.

אופיר כץ: בכל ישיבה של הוועדה פניתי אליך בבקשה לקיים את הדיון הזה.

אופיר כץ: גם בית המשפט, בג"ץ קבע שבעצם שמו פס על הוועדה החשובה הזאת.

אופיר כץ: מן הראוי – זה לא כסף שלו.

אופיר כץ: כפי ששלמה אמר, אנחנו מחפשים כל שקל איך להשלים ולמי לתת.

אופיר כץ: לא ייתכן שזורקים 50 מיליון שקלים ואת אף אחד זה לא מעניין.

אופיר כץ: רוצים לדעת מי נתן את ההנחיה להעביר את הבית של ראש הממשלה מירושלים לרעננה, מי אישר את הכספים, שתבוא גם היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה ותענה את כל התשובות האלה.

אופיר כץ: אי אפשר גם לא לענות תשובות, גם לשים פס על הוועדה.

אופיר כץ: גם מבקר המדינה, דרך אגב, ביקש מאתנו להיות גוף יותר מפקח ולשים לב יותר לדברים הללו.

אופיר כץ: כל עוד זה לא נקבע אנחנו פשוט לא עושים את העבודה שלנו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: רביזיה על פניות מספר 84–86, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: בעד – 3

אלכס קושניר: הרביזיה על פניות מספר 84–86 לא אושרה.

אלכס קושניר: הרביזיה לא התקבלה.

אלכס קושניר: לגבי סדר היום מחר: יש לנו שתי תקנות ניירות ערך שלא הספקנו לדון בהן היום אז העברנו אותן למחר.

אלכס קושניר: היה אמור להיות דיון לגבי תקצוב חדרים אקוטיים.

אלכס קושניר: אני מעדכן שנפגשתי עם מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' נחמן אש, אתמול או שלשום והוא עדכן אותי שיש התקדמות משמעותית מאוד לגבי פתיחת חדר אקוטי נוסף בנהרייה.

אלכס קושניר: לכן הוא ביקש ממני דחייה של דיון המעקב.

אלכס קושניר: אני כמובן הסכמתי לדחייה בשבוע-שבועיים.

אלכס קושניר: אני בטוח שהוא יבוא וידווח על כך שיש התקדמות וייפתח לנו חדר אקוטי נוסף.

אלכס קושניר: מחר נערוך שני דיונים על תקנות ניירות ערך ואחר כך נשלים את מה שלא הספקנו לגבי הפניות התקציביות.

שלמה קרעי: אני מקווה שאת הדיון שביקשנו עכשיו, חבר הכנסת אופיר כץ ואני, תערוך לפני שנתניהו יהיה ראש הממשלה, לא רק אחרי כן.

אלכס קושניר: אז יש לי המון זמן.

אימאן ח'טיב יאסין: רק משפט אחד שאני חייבת להגיד.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה על הניהול המקצועי ועל העבודה הממושכת והרצון העיקש לתת מענה לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: נמשיך לעשות את העבודה כפי שצריך.

אימאן ח'טיב יאסין: אגיד בשורה לחברה הערבית בישיבה הזאת: העברנו תקציבים לצרכים בוערים בתוך החברה הערבית, אם זה בתחום תכנון ובנייה, אם זה בתחום רווחה ואם זה בתחום השלטון המקומי.

אימאן ח'טיב יאסין: כל הכבוד.

אימאן ח'טיב יאסין: נמשיך לבוא ולעשות עבודה.

שלמה קרעי: תמשיכו לתת פרוטקשן לאלה שמחזיקים לכם את הממשלה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.