ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 153, 2022-06-28 00:00

אפרת רייטן: בוקר טוב, 28 ביוני 2022, כ"ט בסיון התשפ"ב, השעה 11:05, אנחנו פותחים דיון בהצעת תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים)(תיקון), התשפ"ב-2022.

אפרת רייטן: תיכף אני רוצה לשמוע את הביטוח הלאומי ונציגים שיסבירו לנו את מהות התיקון.

אפרת רייטן: התחלתי להגיד לך קודם, חבר הכנסת מופיד מרעי, חבר הוועדה, לפני שהכנסת מתפזרת – אולי יש לנו עוד כמה דיונים, אבל בכל זאת חשוב לי להגיד לך שהיה לי לעונג שהיית חבר בוועדה ועשינו ביחד דברים כל כך חשובים ונהדרים בשנה הזו בשיתוף פעולה.

אפרת רייטן: תמיד ידעתי שיש לי כזה פרטנר טוב – גם בחשיבה, גם בניתוח של הדברים, בלב, במהות.

אפרת רייטן: כל כך הרבה דברים עשינו, זה היה תענוג, אז רציתי לך תודה רבה באופן אישי.

מופיד מרעי: זה הדדי.

מופיד מרעי: עשית את זה בצורה – איך אתמול אמרתי לך?

מופיד מרעי: איש שאין לו אינטליגנציה רגשית לא יכול לשבת בכיסא הזה.

מופיד מרעי: ואת כזאת, הובלנו תהליכים, אני שמח מאוד שהיה לי חלק גדול בתהליכים, בתקנות.

מופיד מרעי: אני מקווה שנמשיך בעתיד גם לשרת וגם להיות הנציגים שהשכבות שצריכות אותנו – אנחנו נהיה במקום הנכון בשבילן.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אני בטוחה שאנחנו נעשה עוד – אתה יודע מה?

אפרת רייטן: אני אבדוק היום, אני אבקש שהוועדה תבדוק, כמה חוקים ותקנות חוקקנו במהלך מושב החורף והקיץ, כי לדעתי הפגזנו, אם לדבר בעגה הצה"לית.

מופיד מרעי: זה חשוב מאוד.

אפרת רייטן: עשינו כל כך הרבה דברים ששווה – אני גם אפיץ את זה בקרב כל חברי הוועדה, שיהיה במה להתגאות.

אפרת רייטן: שלום רבותיי, גברתי, גבירותיי, שלום שלומי, המוסד לביטוח לאומי.

אפרת רייטן: אתה יכול להציג לנו את התקנות?

שלומי מור: כן.

שלומי מור: בוקר טוב, שלומי מור, המוסד לביטוח לאומי.

שלומי מור: אנחנו מאוד מאוד שמחים שבדקה ה-99 אנחנו מצליחים להביא את התיקון הזה בפניכם.

שלומי מור: זה תיקון חסר מזל כי התיקון הזה היה אמור לעבור כבר לפני שלוש שנים ובגלל הכנסות הקודמות שהתפזרו גם אז לא הצלחנו להעביר אותו, אז אנחנו מאוד מאוד שמחים על הרגע הזה.

שלומי מור: התיקון הזה בא לעשות משהו מאוד פשוט ומאוד הגיוני – התגמול שמקבל חייל מילואים מבוסס על השכר שלו בשלושת החודשים לפני שירות המילואים, שזה בסיס חישוב הגיוני מאוד שאנחנו עושים אותו בביטוח הלאומי לכל מיני גמלאות.

שלומי מור: אבל התגלו בפנינו סיטואציות שבהן העלייה בשכרו של החייל לא באמת באה לידי ביטוי בגלל שהעלייה בשכרו הייתה בחודש השירות לדוגמה, או בחודש אחד לפני חודש השירות.

שלומי מור: מה יוצא?

שלומי מור: שהשכר האמיתי שלו באותו חודש מילואים הוא יותר גבוה מהשכר הממוצע שאני מחשב לו, ולכן יש פגיעה, או התגמול הממוצע שאני מחשב נמוך מהשכר האמיתי שלו בחודש השירות.

שלומי מור: את הדבר הזה באנו לפתור.

שלומי מור: מה שהתקנות האלה אומרות - - -

אפרת רייטן: זה לעשות הלימה בין שכרו האמיתי לשכר שהוא מקבל במילואים.

אפרת רייטן: היה שם רווח שלא היה מותאם.

אפרת רייטן: מצוין.

שלומי מור: נכון מאוד.

שלומי מור: והעלייה הזאת מותנית במספר תנאים כדי שהיא תהיה עלייה אמיתית.

שלומי מור: דבר ראשון, שבאמת יש עלייה.

שלומי מור: העלייה כרגע בתקנות שהוצגו לכם היא 25%, אבל אני שמח שבהסכמה עם חברינו בצה"ל ובמשרד הביטחון אנחנו - - -

מאיר שפיגלר: אני אגיד על זה משהו אחר כך.

שלומי מור: בסדר, אנחנו עוד נדבר על הסכום, אבל העלייה צריכה להיות בפיקס של לפחות 25%, היא צריכה להיות למשך שלושה חודשים לפחות על מנת שזו לא תהיה עלייה זמנית, והיא צריכה להיות לעומת שכרו ברבע השנה שקדם לעלייה.

שלומי מור: זאת אומרת, בן אדם ששירת במילואים – אנחנו בודקים אם העלייה שלו היא בחודש אפריל והוא שירת בחודש אפריל, אז הנתונים שלנו בביטוח הלאומי ייבדקו כך שהעלייה היא גם באפריל, מאי ויוני.

שלומי מור: אם זה אכן מתקיים - - -

אפרת רייטן: ולא חד פעמי, לא משחקים לכאורה – אנחנו מאמינים בכולם, אבל בכל זאת.

שלומי מור: נכון.

שלומי מור: אם זה חד פעמי, זו לא עלייה שהיא קבועה.

אפרת רייטן: אז מסתכלים על שלושה חודשים קדימה?

שלומי מור: שלושה חודשים קדימה כדי לוודא שאכן העלייה משמעותית.

שלומי מור: למען הסר ספק, התיקון הזה מטיב גם עם שכירים שהשכר שלהם הוא חודשי, אבל גם עם עצמאיים.

שלומי מור: איך עם עצמאיים?

שלומי מור: הרי ההכנסה של עצמאי היא שנתית.

שלומי מור: מה שעשינו, אמרנו את הדבר הבא: אם התחלת לשרת בתחילת השנה, אני אבדוק שהעלייה שלך, אותה עלייה של 25%, היא לעומת השכר הממוצע שלך בשנה הקודמת.

שלומי מור: ואם אתה משרת במהלך השנה, אני אבדוק שהעלייה שלך היא לעומת התגמול המינימלי.

שלומי מור: היום החוק קובע שאם אין לך שכר, אתה מקבל מינימום של 204 שקלים ליום, שזה בערך 6,130 שקלים לחודש.

שלומי מור: אם מישהו הפך להיות עצמאי באמצע השנה ולפני כן הוא לא היה עצמאי, אני אוודא שהעלייה שלו היא לעומת אותו תגמול מינימלי בחוק כדי שגם העצמאי הזה, לו יש לו עלייה משמעותית, יקבל את העלייה הזאת.

שלומי מור: אני אציין עוד דבר כי נשאלנו, היום עצמאיים, מעבר למה שיש בחוק, מקבלים תוספת של עוד 25% מכוח הסכם נפרד שבא לתגמל עצמאיים.

שלומי מור: למען הסר ספק, כל מה שניתן פה או מה שניתן בהסכם זה און-טופ מה שהם מקבלים, זה יתווסף לזה, וכמובן שזה לא ייגרע ממה שהם מקבלים מכוח ההסכם.

שלומי מור: אני עוד אומר שבחלוף אותו פרק זמן של שלושה חודשי עלייה אנחנו נצטרך לבדוק את הנתונים.

שלומי מור: החייל בדרך כלל יצטרך להגיש בקשה, אלא אם כן - - -

אפרת רייטן: כלומר, הוא יקבל את השכר לפי מה שמעודכן במערכת ואחר כך תהיה השלמה?

שלומי מור: נכון מאוד.

אפרת רייטן: הוא יצטרך להגיש בקשה?

שלומי מור: כן.

שלומי מור: קודם כל, כמובן, כל מה שהוא מקבל על פי הדין היום לא ייפגע והוא יקבל את זה שוטף, רגיל ואז בתום תקופה של שלושה חודשים תיעשה בדיקה, ואם הוא זכאי להפרש, הוא יקבל את אותו הפרש.

אפרת רייטן: זו בדיקה יזומה או בקשה של המשרת?

שלומי מור: זו בקשה של המשרת.

אפרת רייטן: של משרת המילואים, הוא צריך להגיש את הבקשה, תיכף תסבירו לנו איך.

אפרת רייטן: ברשותך, אני עוברת למנכ"ל הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: בבקשה, ידידי, שפיגלר.

מאיר שפיגלר: ברשותך, כבוד יושבת-ראש הוועדה.

מאיר שפיגלר: קודם כל, אני אפתח בכך שהסוגיה הזו נמצאת כבר שנים על גבי שנים על שולחן הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: השר ביקש ללכת עוד יותר לקראת המילואימניקים ולהעמיד את הרף שממנו ואילך משלמים להם את הסכום הגבוה שהם מקבלים ערב יציאתם למילואים על 10%.

אפרת רייטן: 10%.

מאיר שפיגלר: שנייה.

מאיר שפיגלר: אחר כך היינו בדין ודברים בישיבה רבת משתתפים במשרד הביטחון והיו דעות לכאן ולכאן, בסוף מדובר גם בתג תקציבי, וסוכם על 20%, לא 25% ואנחנו הולכים על זה - -

אפרת רייטן: אוקיי, זה התיקון.

מאיר שפיגלר: - - כי הדבר הזה מבטא יותר מכל את האופן שבו החברה מתייחסת למשרתי המילואים בה.

מאיר שפיגלר: זה נכון, זה מוצדק ועד היום זה היה מעוות.

מאיר שפיגלר: לכן אנחנו מכוונים לשם.

מאיר שפיגלר: אמיר ודמני נמצא כאן אתנו.

אפרת רייטן: תגידו, למה זה לא בהלימה מלאה?

מאיר שפיגלר: משום העובדה שבסוף יש לזה תג מחיר – ככל שאתה יורד עם רף המינימום שמעליו אה מזכה את הסכום הגבוה יותר צריך כמובן למצוא מקור תקציבי.

מאיר שפיגלר: כרגע הגענו עם משרד הביטחון ל-20% - - -

אפרת רייטן: אז השאלה היא רק מקור תקציבי.

מאיר שפיגלר: אני אמרתי, השר והביטוח הלאומי ללא עוררין חשבו שזה צריך להיות נמוך יותר, אמרנו את הדברים האלה גם בדיון שנערך במשרד הביטחון.

אפרת רייטן: הרציונל בסוף הוא - - -

מאיר שפיגלר: תג מחיר.

אפרת רייטן: לא, אני אומרת שהרציונל בסוף הוא שאדם משרת במילואים, מרוויח 100 שקל, למשל – אני מקווה שלא – בחודש, אז הוא אמור לקבל את הנגזרת של זה במילואים, נכון?

אפרת רייטן: מה זה משנה 10%, 20%?

אפרת רייטן: הרי אם עלה לו השכר, הרציונל הוא פשוט.

מאיר שפיגלר: אז אני אומר עוד פעם, משום העובדה שקודם כל, עד היום זה בכלל לא היה.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, כעת אנחנו שמים ערך מסוים שמעליו הוא יקבל את הסכום שהוא זכאי לקבל בדין עם התנאים שאמר כרגע - - -

אפרת רייטן: אני מבינה, אבל, שוב, השאלה – וזו שאלה, אני מבינה שאם בסוף תגידו לי אוצרי, אוצרי, אבל בכל זאת, מבחינת הרציונל, אם אנחנו עושים תיקון, אז שיהיה מושלם.

מאיר שפיגלר: הרציונל נכון.

מאיר שפיגלר: אבל אני רוצה לומר – עוד שנייה אחת.

מופיד מרעי: יש עוד הטבות שלא נלקחות בחשבון.

מאיר שפיגלר: שנייה, אני רוצה לומר עוד דבר.

מאיר שפיגלר: אם כבר, אז כבר, את מדברת על רציונל, אני אספר לך סיפור שהוציא אותי מדעתי.

מאיר שפיגלר: את יודעת למשל שאנחנו, קרי ביטוח לאומי, מעבירים עבור המילואימניק למעסיק שלו את הברוטו.

מאיר שפיגלר: כל ההפרשים מעבר לברוטו, את יודעת מי נושא בהם?

מאיר שפיגלר: המעסיק – גם היום, גם בעבר וגם בעתיד.

מאיר שפיגלר: אם כבר, אז כבר, מדברים על משהו שאמור לתת ביטוי מלא לזה שבן אדם לא נמצא בעבודה ואמורים לממן לאותו מעסיק את העלות עבור זה שהוא נעדר מהעבודה.

מאיר שפיגלר: אם כבר, אז כבר מדברים.

אפרת רייטן: כאילו שכולם משתתפים, גם המעסיק משתתף לכאורה במאמץ הלאומי.

מאיר שפיגלר: כאן כפו על המעסיק.

שלומי מור: אני אוסיף בקצרה, שאלת לגבי ההלימה המלאה.

שלומי מור: קחי בחשבון שיכול להיות מישהו שדווקא בחודש המילואים הכנסתו ירדה.

שלומי מור: אז אי אפשר לעשות הלימה מלאה, והרבה פעמים היא יורדת כי אם הוא שכיר והוא לא עובד שבוע או שבועיים או חודש, אז יש בעיה.

שלומי מור: חייבים ללכת על ממוצע, זה עושה יותר שוויון - - -

אפרת רייטן: לא, למה?

אפרת רייטן: אבל זה מה שקיים עד היום.

אפרת רייטן: היום, גם אם לא הייתם עכשיו מתקנים - - -

שלומי מור: שאלת למה אין הלימה מלאה לזכאות בחודש - - -

אפרת רייטן: אני אומרת, היום אם מתקנים - - -

מאיר שפיגלר: עזוב, היא צודקת, הרי אתה עושה את זה בדיעבד.

אפרת רייטן: השאלה היא שאלה של שכל ישר.

אפרת רייטן: היום המצב הוא שגם אם יורד למישהו השכר, עדיין הוא מקבל אותו דבר, נכון?

אפרת רייטן: זה מה שאתה אומר.

שלומי מור: היום אני הולך לפי הממוצע המקומי.

אפרת רייטן: לכן אני אומרת, הממוצע.

אפרת רייטן: עכשיו אתם אומרים את הממוצע אני משאיר כמו שהוא, אבל אם למישהו עולה השכר, אני מתחשב בזה, הוא יוכיח שלושה חודשים שבאמת עלה לו השכר, הוא צריך להוכיח שההעלאה שלו היא ב-20% אחרי המשא ומתן והפשרה שהגעתם אליה – השר רצה 10%, בקיצור, הגעתם לזה.

אפרת רייטן: בסוף הרי הדבר הנכון היה שאם עלה למישהו השכר, הנגזרת של השכר, מה זה קשור 20%?

אפרת רייטן: מה זה קשור 5%?

שלומי מור: שוב, הממוצע הוא - - -

אפרת רייטן: זה השכל הישר, עכשיו באים השיקולים האחרים – שיקולי אוצר, שיקולי עלות, לא יודעת מה, אבל זה מה שצריך להיות, כולנו יודעים את זה.

מאיר שפיגלר: שלומי, היא צודקת.

אפרת רייטן: היא צודקת, אומר המנכ"ל.

מופיד מרעי: אלה שהשכר שלהם יורד, זה זניח לעומת אלה שהשכר שלהם עולה.

אפרת רייטן: כן, ברור.

אפרת רייטן: זה כבר ממילא נלקח בחשבון היום בחישוב, זה לא שאנחנו משנים פה.

אפרת רייטן: שלום, רבותיי, אני מבינה שהגעתם ממשרד הביטחון, תת אלוף אמיר ודמני.

אמיר ודמני: ברשותך, יושבת-ראש הוועדה, אני רוצה קודם כל להודות לך על הכינוס בעיתוי המהיר הזה.

אפרת רייטן: אני מתנצלת שזה היה צריך להיות אתמול ודחינו את זה להיום.

אמיר ודמני: בסדר גמור.

אמיר ודמני: הדיון הזה הוא חלק מתהליך שהיה פה גם בשבוע שעבר, ותהליך הרבה יותר רחב שהיה חלק מעבודה שלמה של חיזוק של מערך המילואים בשבוע שעבר, בשבוע ההוקרה למערך המילואים.

אמיר ודמני: אני רק אגיד שאנחנו מדברים על נבחרת משרתת, מבחינת הנתונים, אנחנו מדברים על 120,000 משרתי מילואים פעילים, שזה 1% מסך האוכלוסייה בטווח הגילאים 45-22, דיברנו על זה בשבוע שעבר.

אמיר ודמני: הם ראויים להוקרה גדולה, ולכן יש שורה של פעולות – ופה אני מתחבר למה ששאלת – שיש להן תג מחיר משמעותי מאוד, גם בהיבטי התגמולים, אנחנו מדברים על כמעט 400 מיליון שקל תגמולים ללא קשר לימ"מ – גם במסגרת תגמול נוסף וגם במסגרת תגמול מיוחד, אנחנו מדברים על שורה נוספת של הטבות.

אמיר ודמני: אנחנו והביטוח הלאומי הגענו למספר הסכמות.

אמיר ודמני: הרעיון המסדר הוא שאנחנו עוסקים פה בעיקר באוכלוסייה הצעירה, משרתי המילואים הצעירים.

אמיר ודמני: יש שתי החלטות חשובות מאוד – אחת, שאנחנו לא יכולים להעביר אותה בתקנה, והיא מצריכה שינוי של חוק המילואים, ואנחנו כבר מכינים את תזכיר החוק, אנחנו נביא את זה מתי שזה יהיה אפשרי, וזה העלאת ערך התגמול של יום המילואים מ-204 שקלים המינימלי ל-244 באופן שלא יפחת משכר המינימום.

אמיר ודמני: הנושא הזה יהיה במסגרת תיקון חקיקה שאנחנו כבר מתואמים עם הביטוח הלאומי, עם מנכ"ל הביטוח הלאומי – זו הזדמנות להביע הערכה על שיתוף הפעולה של הביטוח הלאומי בכל מה שאני מדבר עכשיו.

אמיר ודמני: זה נושא אחד.

אמיר ודמני: הנושא השני הוא הנושא שבא בפנינו היום, והוא משפרי השכר.

אמיר ודמני: אנחנו סיכמנו את המדרגה, והתחלנו בכלל במדרגה של 30%, אחר כך ירדנו למדרגה של 25% וסיכמנו מדרגה של 20%, שהיא מדרגה שיש לה עלויות של למעלה מארבעה מיליון שקלים, היא מתחברת ליתר העלויות שאנחנו עושים פה.

אמיר ודמני: צריך גם להגיד שצריך פה איזשהו שינוי שהוא שינוי משמעותי ולא שינויים שהם מינויים, לכן החלטנו ללכת על 20%.

אמיר ודמני: הדבר הזה יביא לכך שמי שהעלה את שכרו ערב המילואים יזכה לתגמול ביחס לשכרו הגבוה ולא ביחס לממוצע.

אמיר ודמני: אנחנו חושבים שזה מבטא פה איזשהו איזון שכרגע נותן מענה יחד עם הפעולות האחרות.

אמיר ודמני: לכן אני מבקש לאשר את זה כפי שזה מוצג עכשיו, 20%, התיקון שהוצג פה, ולהגיד שזה חלק מסדרה ארוכה של פעולות ועוד פעולות נוספות שאנחנו מתכננים, גם מה שדיבר המנכ"ל על הנושא של המענה למעביד.

אמיר ודמני: אלו דברים אחרים שאנחנו נביא, אני מקווה, בפני הוועדה בהמשך או בפני הכנסת, לפי מה שיסוכם.

אמיר ודמני: אני שוב וחוזר ומודה על שיתוף הפעולה, ואני מבקש שנאשר את זה לפי ההצעה הזאת.

אמיר ודמני: תודה רבה.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, תת אלוף אמיר ודמני.

אפרת רייטן: יש פה עוד גופים – משרד האוצר, משפטים, מישהו שנרשם לדיבור ורוצה להגיב, או שאתם מוותרים?

אפרת רייטן: מוותרים.

מאיר שפיגלר: אז רק רגע, אז אם ויתרו, מטבע הדברים, הביטוח הלאומי רוצה להודות מקרב לב על שיתוף הפעולה עם משרד הביטחון בראשות תת אלוף אמיר ודמני.

מאיר שפיגלר: היו לנו לא מעט ישיבות, חלקן היו מן העבר היותר הרחוק, חלקן היו זה לא מכבר.

מאיר שפיגלר: בדברים שנמצאים תחת סמכות ויכולת קבלת החלטות של הביטוח הלאומי, אנחנו עושים דברים, שוב, בתיאום עם משרד הביטחון, כשלנגד עינינו ניצב משרת המילואים – לתקן עוולות, לדאוג לכך שהחברה, במעשים ולא בדיבורים, תדאג למלוא הצרכים שלו.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: חבר הכנסת מרעי.

מופיד מרעי: קודם כל, אני רוצה לברך את כולם, את כל מי שעבד, עמל, עסק עד שהגענו לשלב הזה.

מופיד מרעי: אני אדבר בשני כובעים – לא כחבר כנסת, כמפקד יחידה שיש לו חיילי מילואים, כאיש מילואים.

מופיד מרעי: עד לפני שבוע הייתי איש מילואים בשירות פעיל, עכשיו הכניסו אותי – אמרתי להם: עכשיו אתם עושים הטבות, אחרי שהכניסו אותי להקפאה?

מופיד מרעי: כי חבר כנסת לא יכול לעשות שירות מילואים.

מופיד מרעי: בכל מקרה, דיברנו על אנשי המילואים בעבר.

מופיד מרעי: אני חושב שחשוב מאוד שאיש מילואים שמגיע לשירות שלו בצבא יגיע עם ראש מורם, לא ראש למטה כי הוא עסוק במה יש לו בבית, איזו עבודה יש לו, זרקו אותו מהעבודה, לא זרקו אותו מהעבודה.

מופיד מרעי: אין ספור פעמים יצא לנו ללכת ולדבר עם מעסיקים שניסו לפגוע בעבודה של אנשי המילואים.

מופיד מרעי: היו כאלה, גברתי היושבת-ראש – היום זה כבר פחות – שלא קיבלו חיילים.

מופיד מרעי: לא קיבלו לעבודה חיילי מילואים.

מופיד מרעי: אמרו להם: אתם משרתים במילואים?

מופיד מרעי: לא, שבו בצד.

מופיד מרעי: זו פגיעה מורלית, במיוחד אצל בני העדה הדרוזית, אגב, כשאתה מגיע למפעל, מקבלים את זה שלא עושה צבא, הוא לא משרת בצבא, וזה שעושה מילואים לא יכול להתקבל למפעל.

מופיד מרעי: ולמי הם פונים?

מופיד מרעי: הם פונים אלינו כמפקדים בצבא, פונים אלינו כנציגי ציבור, פונים אלינו כראשי רשויות, וגם עכשיו, כחברי כנסת.

מופיד מרעי: אני שמח מאוד מאוד שעם מר שפיגלר, כל האנשים שעוסקים – ביטוח לאומי, משרד הביטחון, בני גנץ, ששם את הדברים בסדר העדיפות.

מופיד מרעי: אני מכיר את הבעיות שדיבר עליהן ודמני ואנשי המילואים.

מופיד מרעי: עוד חבילה שמסייעת – מסייעת גם ליחידה כחבילה יחידתית, כחבילה אישית, והטבות יש גם למפקדים שדואגים לחיילי המילואים שלהם גם באזרחות, לא משאירים אותם מאחור, לא משאירים אותם מובטלים.

מופיד מרעי: אז אני חושב שכל צעד שאנחנו עושים לטובת אנשי המילואים הוא צעד מבורך, זה מוסיף עוצמה לצה"ל.

מופיד מרעי: עוצמתו של צה"ל מוסיפה חוסן לביטחון המדינה, והחוסן של ביטחון המדינה הוא חלק מחוסנה הלאומי של המדינה.

מופיד מרעי: תודה.

אפרת רייטן: תודה רבה לך.

מאיר שפיגלר: עוד דבר קטן אחד, בשורה – לא ירחק היום, אנחנו מכוונים לכך, שהמילואימניקים לא יצטרכו בכלל לפנות לביטוח הלאומי, בגלל הסיפור של טופס 100 וטופס 100 ייעודי.

מאיר שפיגלר: אנחנו בהחלט פועלים במסגרת המדיניות שאנשים יקבלו את מה שמגיע להם בדין מבלי שהם בכלל אפילו מודעים לכך, שהדבר הזה ייעשה באמצעות מערכות המידע המחושבות של הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: הן כבר קיימות?

מאיר שפיגלר: אנחנו כרגע נמצאים בשלבים מאוד מתקדמים של סיום הנושאים שנוגעים לטופס 100 וטופס 100 ייעוד, ואנחנו נוכל בצורה יזומה לבצע את זה אוטומטית לחלוטין.

מאיר שפיגלר: בשלב הראשון הם יצטרכו לפנות אלינו, אבל לאחר מכן זה יהיה אוטומטית לחלוטין, איש לא יצטרך ללכת ולעשות מעשה.

אפרת רייטן: עד מתי אתה נשאר בתפקיד כדי לעשות את זה?

מאיר שפיגלר: שאלה הבאה.

אפרת רייטן: אנחנו מתפזרים.

אפרת רייטן: אי אפשר להפקיר מכל הצדדים גם את הביטוח הלאומי וגם את הכנסת עכשיו, זו בעיה.

אפרת רייטן: אפרופו הנקודה הזו, שעלתה כל כך הרבה פעמים במהלך הדיונים שלנו בנושאים אחרים, כשדיברנו על אזרחים ותיקים, על אוטומציה, על נשים בגיל הפרישה וכל כך הרבה דברים, העניין של האוטומציה הוא כלי בסיסי וחשוב.

אפרת רייטן: המדינה כבר מחליטה להקצות תקציבים, עלויות, כל הריבים פה במשך שנים שלמות, ובסוף כשכבר יש את זה, האזרחים לפעמים לא יודעים או מתקשים לקבל את הכסף שלהם.

אפרת רייטן: בכל פעם מחדש אנחנו נגיד את זה כאן בדיונים שכלל שאפשר לעשות את התיקונים האלה – והנה, עכשיו פה בעניין המילואים, יאללה, לדחוף קדימה, זה באמת חשוב מאוד מאוד.

אפרת רייטן: זום – שוקי, רואה חשבון מלהב, בבקשה.

שוקי מניביצקי: נעים מאוד.

שוקי מניביצקי: אנחנו מייצגים את העצמאיים.

שוקי מניביצקי: קראתי את הצעת החוק, אז לגבי השכירים זה ברור.

שוקי מניביצקי: לגבי עצמאיים – לא כל כך הבנתי כעצמאי בתוך הגדרה אם הוא קיבל פחות אחרי שהוא מגיש את הדוח או שהוא מקבל בחזרה את הפיצוי, ומה אם הוא יבקש יותר, אז הוא יצטרך להחזיר.

שוקי מניביצקי: לא כל כך ברור.

שוקי מניביצקי: ואתם אומרים: לפי הכנסתו.

שוקי מניביצקי: הכנסתו היא הכנסה פחות הוצאות, זה רווח, זה ביטוח לאומי, ולכן זה מסובך - - -

אפרת רייטן: אוקיי, אז ננסה לתת הבהרות.

אפרת רייטן: בבקשה, הביטוח הלאומי.

אוריאל כזום: אוריאל כזום, סמנכ"ל קצבאות.

אוריאל כזום: בגדול, אני אגיד שגם רועי כהן חבר במועצה של המילואים שאישרה את זה בעבר, וגם הבאנו את הנושא של העצמאיים לידי ביטוי.

אוריאל כזום: בגדול, עצמאי שיצא לתקופת מילואים וחלק מההכנסות נכנסות בשנה הקודמת, אנחנו נבחר את השנה הגבוהה ביניהן.

אוריאל כזום: כלומר, עצמאי שיצא בינואר, פברואר או מרץ, אם באותה שנה ההכנסות עלו, אנחנו נבחר את ההכנסות הגבוהות יותר, וכן עצמאי שהתחיל לעבוד באמצע השנה.

אוריאל כזום: כלומר, עצמאי שהתחיל לעבוד במאי ויצא במאי או ביוני למילואים, אנחנו נבחן את ההכנסה החדשה שלו כעצמאי ונשלם לו את הגמול למילואים בהנחה שעלה לפי הקריטריונים של 20% לפי ההכנסות החדשות.

אוריאל כזום: עצמאי שבחודש אחד עלה לו, אנחנו לא יכולים כי הכנסות של עצמאי הן הכנסות שנתיות.

אוריאל כזום: כלומר, בכל מקום שאנחנו יכולים להכניס את השכר של עצמאי, את הקפיצה, אנחנו מכניסים, כמו בכל דבר אחר.

אוריאל כזום: הכנסנו את העצמאיים בכל מקום שאפשר פה כדי שגם הם לא ייפגעו.

אוריאל כזום: כלומר, אם הם במעבר בין שנים, או עצמאי שהתחיל לעבוד – להערכתי רוב השכירים ייהנו מזה כשכירים שהתחילו לעבוד ולפני כן לא עבדו.

אוריאל כזום: זה פחות או יותר מכסה, להערכתי - - -

אפרת רייטן: שוקי, זה עונה על השאלה שלך?

אפרת רייטן: הוא אתנו עוד בזום?

שוקי מניביצקי: אני איתכם.

שוקי מניביצקי: הבנתי את מה שהוא אומר, אבל אני חוזר עוד פעם, הכנסה של עצמאי היא שנתית.

שוקי מניביצקי: לא מסתכלים בכל חודש אם היא עלתה או לא עלתה, הוא לא יכול לדעת כי רק בסוף השנה יודעים בדיוק את ההכנסה, הביטוח הלאומי מקבל את הנתונים ועושה חישובים.

שוקי מניביצקי: אז אם באותו מקרה ההכנסה עלתה, אז הוא יקבל יותר, ובהמשך השנה היא ירדה.

שוקי מניביצקי: אז כשהוא יגיע לדוח השנתי, כשהוא יגיש את הדוח גם לביטוח הלאומי, הוא יצטרך להחזיר.

שוקי מניביצקי: אמרתי קודם, הכנסה זה בניכוי הוצאות.

אפרת רייטן: ניתן שוב את ההסבר ספציפית לנקודה הזו.

אוריאל כזום: שוקי, אני אגיד, ההכנסה של עצמאי בביטוח לאומי, כמו במס הכנסה, היא הכנסה שנתית.

אוריאל כזום: אי אפשר לבדוק הכנסה ריאלית של עצמאי, כמו בכל הגמלאות האחרות, ולכן גם אם עלתה וגם אם ירדה, אנחנו משלמים לפי ממוצע שנתי.

אוריאל כזום: אבל עצמאי שהתחיל לעבוד, פתח עסק כעצמאי, אנחנו ניקח לו את ההכנסות הגבוהות.

אוריאל כזום: עצמאי שעבר בין שנים, אם - - -

אפרת רייטן: שוקי מודאג מזה שהוא יצטרך להחזיר כסף, זה העניין.

אוריאל כזום: יש מקרים שעצמאי מקבל תגמול מילואים ובדיעבד – אנחנו יוצרים חוב כמו שכירים, אבל במקרה הזה לא יכול להיות.

אפרת רייטן: זה כלל שקיים.

אוריאל כזום: אני אומר במקרה הזה התיקון הזה הוא רק מיטיב, ואנחנו יודעים – יש שומה בשנה חדשה שנכנסת - - - יותר גבוהה, אנחנו לוקחים אותה, ואם עצמאי פתח עסק סמוך למילואים או בחודש המילואים, אנחנו נתייחס להכנסות שלו.

אפרת רייטן: אוקיי.

אפרת רייטן: נראה לי שזה ברור.

אילת וולברג: מתי תבדקו לגבי עצמאי את העלייה הזו בשכר?

אוריאל כזום: כשאנחנו משלמים תגמולי מילואים – דרך אגב, עצמאיים מקבלים אוטומטית תגמולי מילואים, אפרופו תשלומי אוטומציה.

אוריאל כזום: עצמאי שיוצא למילואים, שבוע אחרי שהוא מסיים את המילואים, הוא מקבל את התגמולים לחשבון הבנק.

אוריאל כזום: אני מניח שאת כל הנושא של העצמאיים אנחנו נעשה אוטומטית, גם את הדבר הזה אנחנו נכניס מיד בעת התשלום על סמך מקדמות.

אוריאל כזום: כשיגיעו הפרשי שומה, אנחנו נעשה חישוב מחדש – אם נצטרך, ניצור חוב, אם נצטרך, נשלם תשלומי הפרש.

אפרת רייטן: אז התשובה לשאלתו היא כן, יכול להיות מצב שבו הוא יצטרך להחזיר את הכסף, כמו שקיים בדברים אחרים.

אוריאל כזום: דווקא לעצמאי, שוקי, יש פה יותר בשורה כי עצמאיים לא יצטרכו לעשות שום דבר, הם יקבלו את הכול אוטומטית, גם את התוספת הזו וגם את ה-25%, כמו שקורה עד היום.

אפרת רייטן: בסדר גמור, תודה רבה.

אפרת רייטן: אני חושבת שבזה תמה רשימת הדוברים, אז אולי נקריא בבקשה את התקנות.

אפרת רייטן: בבקשה.

אילת וולברג: "תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים) (תיקון), התשפ"ב–2022 – בתוקף סמכותי לפי סעיפים 273(ג), 275, 276(ד) ו-400 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה–1995, לאחר התייעצות עם מועצת המוסד לפי סעיף 12 לחוק ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 6 1.

אילת וולברג: בתקנה 6 לתקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים), התשל"ח–1977, אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) התגמול משולם בהתאם להוראות תקנה 6א.

אילת וולברג: "" חנן, אתה רוצה להסביר למה התיקון הזה נצרך?

אילת וולברג: התיקון לתקנה 6, הוספת פסקה (3א) – התגמול משול בהתאם להוראות תקנה 6א.

חנן פורטמן: בתקנה 6 יש רשימה של מקרים שבהם התגמול משולם במישרין לעובד.

חנן פורטמן: אנחנו מוסיפים עוד את העניין הזה, שזה התיקון של 6א, של מי ששכרו עלה ב-20%.

אילת וולברג: כפי שהסברתם קודם, התגמול הרגיל ישולם על ידי המעסיק ולאחר מכן ההפרש לפי התקנה הזו ישולם במישרין על ידי המוסד.

חנן פורטמן: ההפרש ישולם במישרין, כן.

אילת וולברג: "הוספת תקנה 6א 2.

אילת וולברג: אחרי תקנה 6 לתקנות העיקריות יבוא: "חישוב תגמול למי שהייתה עלייה משמעותית בשכרו או בהכנסתו הממוצעת 6א.

אילת וולברג: (א) עובד שבחודש שבו שירת במילואים או שבאחד מהחודשים לפחות במהלך תקופת רבע השנה הייתה עלייה משמעותית בשכרו, יחושב לו התגמול על פי העלייה המשמעותית בשכרו, ובלבד ששכרו עלה כאמור במשך שלושה חודשים רצופים לפחות מהמועד שבו עלה לראשונה; בתקנת משנה זו, "עלייה משמעותית בשכרו" – הכנסתו מעבודה, אילולא שירת במילואים, הייתה גבוהה בשיעור של 20%" – אני מתקנת.

אפרת רייטן: את זה אנחנו מתקנים.

אילת וולברג: " - - לפחות לעומת הכנסתו מעבודה בכל אחד מהחודשים בתקופת רבע השנה שקדמו לחודש שבו עלתה הכנסתו מעבודה או לעומת התגמול המזערי כפול שלושים, לפי הגבוה".

אילת וולברג: קודם שלומי יסביר את העניין מה זו עלייה משמעותית בשכר והוועדה - - -

אפרת רייטן: ראינו, 20%.

אילת וולברג: 20%.

אילת וולברג: חשוב לי לציין שבסעיף הקטן הזה, שמתייחס לגבי עובד שכיר נכנסת סיטואציה נוספת שבה עובד שכיר יתחיל לעבוד לראשונה, זאת אומרת, לא רק עלייה.

מאיר שפיגלר: זה לגבי שלושה חודשים עתידיים, זה מה שבאתי להעיר.

מאיר שפיגלר: זה לא רק לגבי העבר, זה גם לגבי מצב עתידי שבודקים את שלושת החודשים שהם לאחר התחלת המילואים.

אילת וולברג: זה לגבי העלייה הרציפה בשכר.

אילת וולברג: אבל גם עובד שהתחיל לעבוד לראשונה ייכנס לסעיף הקטן הזה.

חנן פורטמן: אני אוסיף עוד משהו אחד – או שהוא התחיל לעבוד לראשונה, או שהשכר שלו נמוך מהתגמול המזערי החודשי, שזה 6,130 נכון להיום, ולכן אנחנו משלמים לפי 6,130.

חנן פורטמן: היה והשכר החדש שלו בחודש השירות עלה ב-20% יותר – אנחנו בודקים את זה ביחס לתגמול המזערי כי יכול והשכר שלו יהיה נמוך מהתגמול המזערי.

אילת וולברג: סעיף קטן (ב) מתייחס לעובד עצמאי.

אילת וולברג: עד עכשיו דיברנו על עובד שכיר, ועכשיו על עובד עצמאי.

אילת וולברג: "(ב) עובד עצמאי ששירת במילואים ברבעון הראשון של שנת המס, והכנסתו החודשית הממוצעת ממשלח יד, אילולא שירת במילואים, הייתה גבוהה בשיעור של 20% לפחות לעומת ההכנסה החודשית הממוצעת בשנת המס הקודמת או לעומת התגמול המזערי כפול שלושים, לפי הגבוה (בתקנת משנה זו – הכנסה ממוצעת חדשה), יחושב לו התגמול על פי הכנסתו הממוצעת החדשה".

אילת וולברג: לגבי עצמאי, בשונה מהשכיר, לא בודקים שלושה חודשים של עלייה רצופה בגלל שהחישוב הוא שנתי.

אילת וולברג: יש לכם עוד הערות?

אפרת רייטן: לדעתי הסבירו את זה בהרחבה.

אילת וולברג: "(ג) עובד עצמאי ששירת במילואים שלא ברבעון הראשון של שנת המס והחל להיות עובד עצמאי בחודש השירות או בתקופת רבע השנה, והכנסתו החודשית הממוצעת ממשלח יד, אילולא שירת במילואים, הייתה גבוהה בשיעור של 20% לפחות לעומת התגמול המזערי כפול שלושים, יחושב לו התגמול על פי הכנסתו האמורה".

אילת וולברג: תקנת המשנה הזו עוסקת בעובד עצמאי שהחל לעבוד לראשונה.

אילת וולברג: זאת אומרת, לא שהייתה עלייה בשכר אלא שהחל לעבוד באמצע השנה לראשונה.

אילת וולברג: אתם רוצים להסביר למה זה נצרך?

חנן פורטמן: מכיוון שאין שנת מס קודמת לעובד עצמאי שלא התחיל ברבעון הראשון, אין לו את שנת המס הקודמת, אין לי מה להשוות לשנת המס הקודמת אלא רק לעניין של התגמול המזערי כי גם אין לו הכנסה חודשית ממוצעת אחרת באותה שנה.

אפרת רייטן: בסדר גמור.

אילת וולברג: "(ד) מי שהיה אחד מהמנויים להלן בחודש שבו שירת במילואים או באחד מהחודשים לפחות במהלך תקופת רבע השנה, יראו אותו כמי שהכנסתו מעבודה או ממשלח ידו עלתה בשיעור של 20% כאמור בתקנות משנה (א), (ב) או (ג), לפי העניין, אם הייתה עלייה כאמור באחד ממקורות הכנסתו מעבודה או ממשלח יד לפחות: (1) מי שהיה גם עובד וגם עובד עצמאי; (2) מי שהיה עובד ביותר ממקום עבודה אחד; (3) מי שבחלק מהתקופות האמורות היה עובד ובחלק עובד עצמאי".

אילת וולברג: לדוגמה, מי שהוא עובד וגם עובד עצמאי, מספיק שיש עלייה באחד ממקורות ההכנסה שלו כעובד שכיר או כעובד עצמאי, הוא כבר נכנס להסדר הזה.

אפרת רייטן: יראו את זה כעלייה שצריך להתחשב בה.

אפרת רייטן: בסדר.

אילת וולברג: "(ה)(1) שיעור התגמול ליום שיחושב לעובד או לעובד עצמאי שהכנסתו מעבודה או ממשלח ידו עלתה כאמור בתקנה זו, יהיה שווה למכפלת סכום הכנסתו מעבודה או ממשלח ידו, לפי העניין, בחודש שבו שירת במילואים" – ופה אני מבקשת להוסיף: אילולא שירת במילואים – "בשלוש, כשהיא מחולקת בתשעים".

אילת וולברג: התוספת אילולא שירת במילואים חשובה בגלל שמסתכלים על החודש הזה – הרי הוא לא הגיע לעבודה או לא עבד בגלל המילואים, אז אנחנו מסתכלים על החודש כמה הוא היה מכניס אילולא שירת במילואים.

אילת וולברג: "(2) היה משרת המילואים אחד מאלה המנויים בתקנת משנה (ד), יחושב התגמול המגיע לו מכוח תקנה זו מכל מקורות הכנסתו מעבודה או ממשלח ידו, לפי העניין.

אילת וולברג: "" כלומר, מצרפים את כל מקורות ההכנסה ועל פיהם מחשבים את התגמול.

אפרת רייטן: מחשבים את התעריף במילואים.

אילת וולברג: יש הערות לגבי התקנות האלה?

אפרת רייטן: תחילה.

אילת וולברג: "תחילה, תחולה ותשלומים ראשונים – 3.

אילת וולברג: (א) תחילתן של תקנות אלה ב-1 בחודש שלאחר יום פרסומן (להלן – יום התחילה) והן יחולו לעניין תגמול בעד שירות מילואים שהחל ביום התחילה ואילך".

אילת וולברג: כלומר, רק מי ששירת שירות מילואים שהחל לאחר - - -

אפרת רייטן: לא הייתה לכם מחשבה להחיל את זה רטרואקטיבית?

חנן פורטמן: זה מוחל רטרואקטיבית.

חנן פורטמן: זה מוחל.

חנן פורטמן: בסעיף קטן (3ב) כתוב: תשלומים ראשונים מכוח תקנות אלו ישולמו בתום שישה חודשים מיום התחילה.

חנן פורטמן: יום התחילה הוא יום הפרסום, ה-1 בחודש שלאחר יום הפרסום.

אפרת רייטן: שזה עכשיו נניח, ביולי.

חנן פורטמן: כן, אבל אנחנו צריכים זמן היערכות.

חנן פורטמן: המוסד לביטוח לאומי צריך זמן היערכות, ולכן התשלומים הראשונים ישולמו רק בעוד חצי שנה לאחר שהמערכת תהיה מוכנה להכיל את כל התביעות.

מאיר שפיגלר: זה לא מה שהיא אמרה.

מאיר שפיגלר: היא שואלת למה אתה לא נותן – מה שאתה אומר, שזה יהיה בהתאם למה שכתוב, אבל זה לא יהיה רטרואקטיבית מהיום אחורה.

חנן פורטמן: אחורה – לא.

אפרת רייטן: זה מה שאני שואלת.

מאיר שפיגלר: זה מה שהיא שאלה.

חנן פורטמן: לא, לא.

חנן פורטמן: לא.

חנן פורטמן: חשבתי בעניין הזה - - -

קריאה: - - - לא יכול - - -

חנן פורטמן: קודם כל, אפשר הכול, מה לא יכול?

חנן פורטמן: אפשר הכול.

אפרת רייטן: אני אגיד לכם, אני באתי לכאן מאוד מאוד נקייה ועניינית.

אפרת רייטן: אין לי את כל המהלכים שאתם עברתם, השיחות והעניינים.

אפרת רייטן: יותר מזה, בכל פעם שאני שומעת היערכות, אני אומרת: זה חדש?

אפרת רייטן: לא.

אפרת רייטן: אתם פתחתם ואמרתם: אנחנו עובדים על זה כבר שלוש שנים, זה היה צריך להיכנס לפני שלוש שנים, ואז כל העניין הזה של הבחירות והמצב הפוליטי, וזה כבר מוכן.

אפרת רייטן: אז מה ההיערכות קדימה?

אפרת רייטן: למה לא אחורנית?

אפרת רייטן: למה לא לסדר את העניין הזה כדי שיהיה כמו שצריך?

שלומי מור: העלות, להבנתנו, היא שנתית.

אפרת רייטן: אנחנו בחודש יולי בעוד רגע.

שלומי מור: אמיר, יש לך קושי שזה יהיה מה-1 בינואר של השנה הנוכחית, זאת אומרת מה-1 בינואר 2022?

אפרת רייטן: אתם צבא הגנה לישראל, לא יכול להיות לכם קושי בכלל, על שום דבר.

אמיר ודמני: לא, אין לנו קושי, רק שאנחנו לא - - -

אפרת רייטן: אולי תבדקו?

מאיר שפיגלר: אני אגיד לך מה זה אומר, זה פשוט מאוד.

מאיר שפיגלר: אם זה 4.1 מיליון שקל לשנה שלמה בממוצע, ואתה לוקח את זה חצי שנה לאחור, זה עוד 2.05 מיליון שקל.

מאיר שפיגלר: אם זה בתוך הגמישות שלך, תן ליושבת-ראש הוועדה קרדיטציה, מגיע לך.

אמיר ודמני: אפשר יהיה.

מאיר שפיגלר: סגור.

אמיר ודמני: אז תגידו ממתי זה עוד פעם.

מאיר שפיגלר: מה-1 בינואר 2022.

אילת וולברג: אז תחילתן של תקנות אלה ב-1 בינואר 2022.

אילת וולברג: כלומר, מי ששירת במילואים החל מה-1 ינואר 2022 כבר יקבל תגמול מוגדל לפי התקנות.

אפרת רייטן: גמרנו להקריא.

אפרת רייטן: קודם כל, זו בשורה חשובה.

אפרת רייטן: עכשיו אני מתחילה לבדוק איפה כל הבעיות, כי זה התפקיד שלי.

אפרת רייטן: אני אהיה אישית, כבת של אלוף משנה במילואים ואשתו של סגן אלוף במילואים, והבן שלי מתגייס עוד רגע, אני חיה – נולדתי לתוך המהות הצבאית ויש בי הערכה ענקית לכל הדברים שאתם עושים.

אפרת רייטן: אני חושבת שמה שאתם עושים כאן היום, מה שאנחנו עושים ומה שאתם עושים עם משרד הביטחון בשנה האחרונה הם צעדים אדירים קדימה.

אפרת רייטן: אני חושבת שזה באמת משפר – בכל פעם עוד צעד אחד קדימה, עקב לצד אגודל, גם ברפורמת הנכים, נפש אחת כמובן, שאנחנו עוקבים פה ועושים דברים מדהימים, והנה, עכשיו בעניין המילואים.

אפרת רייטן: אתה נתת את הנתונים של ה-1%, כשאתה מסתכל על הסיבות ועל המסובב ולמה אנחנו ככה, אני חושבת שאלה הדברים שגורמים למשרתים לזקוף עוד קצת את הראש וללכת – הרי כולם הולכים בלב מלא ובלב שלם ונותנים מעצמם עד הסוף, והנה, כאן יש את המקומות האלה שמתקנים גם את העוולות האלה.

אפרת רייטן: שאפו, אני מסירה בפניכם את הכובע.

אילת וולברג: שאלת הבהרה לגבי התשלומים הראשונים.

אילת וולברג: אם אנחנו אומרים שזה יהיה עבור שירות מילואים שהחל ב-1 בינואר 2022, מתי יהיו התשלומים הראשונים?

מאיר שפיגלר: נאמר לכם, אנחנו צריכים להתארגן עם המערכות שלנו.

מאיר שפיגלר: אנחנו נעשה את זה כדי שזה יהיה מקור לגאווה ולחיקוי של יתר המערכות הממסדיות.

מאיר שפיגלר: כלומר, זה יהיה כמה שיותר מהר.

מאיר שפיגלר: אני מאמין שזה יהיה בטווח של חודשים בודדים.

אפרת רייטן: אתם כתבתם שישה.

מאיר שפיגלר: מאה אחוז.

אפרת רייטן: זה ריאלי, שישה?

מאיר שפיגלר: אנחנו אמרנו משהו כדי לעשות את זה קצר יותר.

אילת וולברג: שישה חודשים מהיום, לא מה-1 בינואר 2022.

אפרת רייטן: עכשיו הם מתחילים לארגן את המערכת.

מאיר שפיגלר: כבוד היושבת-ראש, זה יהיה קצר.

מאיר שפיגלר: אנחנו נעשה את זה כמה שיותר מהר.

מאיר שפיגלר: לקחנו ליתר ביטחון שישה חודשים.

אמיר ודמני: אתה יכול להסביר את הפרקטיקה?

אמיר ודמני: מה-1 בינואר 2022, אבל ברמה של אנשי המילואים – אני רוצה להסביר להם.

אוריאל כזום: הוא יקבל את זה - - -

אמיר ודמני: איך?

אמיר ודמני: תסביר.

מאיר שפיגלר: אוריאל, אתה רוצה לומר איך זה יהיה מעשית?

אוריאל כזום: מה שאנחנו מתכננים לעשות, קודם כל, להתאים את המערכת לזה.

אוריאל כזום: השלב השני שאנחנו נעשה, אנחנו ננסה לאתר מתוך המערכות שלנו למי יש קפיצה בשכר.

אוריאל כזום: אנחנו יודעים מי התחיל לעבוד.

אוריאל כזום: כל מי שאנחנו נאתר כפוטנציאל, אנחנו נפנה אליו כדי שיגיש.

אוריאל כזום: ננסה לעשות את זה אוטומטית, זה תלוי בעוד פיתוחים של טופס 100 ודברים שלא ניכנס אליהם פה.

אוריאל כזום: בגדול, ברגע שהמערכת שלנו מוכנה, אנחנו פונים לכל מי שבפוטנציאל, שאנחנו מזהים אותו, מתרגטים אותו אישית, פונים אליו ואומרים לו: לידיעתך, על פי הנתונים שלנו, אתה עשוי להיות זכאי, נא להגיש.

אוריאל כזום: בשלב הבא מפרסמים את זה לכולם במקביל.

אוריאל כזום: הרעיון הוא שאנחנו מנסים לאתר את מי שעשוי להיות זכאי ופונים אליו אישית, כמו שעשינו במענק מעבר בגיל 62 - -

אפרת רייטן: נכון, בהעלאת גיל הפרישה.

אוריאל כזום: - - פנינו במסרונים לכולם, לכל אישה שהייתה זכאית.

אוריאל כזום: מי שלא פנתה אלינו, פנינו אליה עם תזכורת, ואנחנו מתכננים בסוף השנה לעשות עוד בדיקה ולשלוח.

אוריאל כזום: כלומר, הרעיון הוא שמה שאפשר לעשות באופן אוטומטי – אוטומטי, מה שבדחיפה, בדחיפה, ויש כאלה שזה יהיה בפרסום הכללי.

אמיר ודמני: אבל אתם תהיו מוכנים בסוף השנה.

אוריאל כזום: בסוף השנה אנחנו נשתדל להיות מוכנים.

מאיר שפיגלר: אמיר, אנחנו נהיה מוכנים לפני כן, אני מכיר את הביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: לא רוצים להתחייב, אבל הנה, נאמר כאן לפרוטוקול שהם יעשו את המאמצים שזה יהיה לפני שישה חודשים.

אוריאל כזום: אני אגיד שזמן היערכות מספיק עוזר לנו לעשות את התהליכים יותר נכונים.

אפרת רייטן: נכון.

אפרת רייטן: כמה זמן לקח לכם עם גיל הפרישה?

אוריאל כזום: גיל הפרישה, למרות שלא סיימנו את המערכת, התחלנו לשלם כי התחייבנו בכנסת, והיום אנחנו פועלים בשתי מערכות.

אוריאל כזום: אנחנו בודקים את זה בנפרד ומשלמים, ובמקביל בונים את המערכת.

אוריאל כזום: זה מחייב אותנו למשאבים כפולים, אבל כדי לעמוד בהתחייבות לציבור, אנחנו עושים את זה כבר מספר חודשים.

מאיר שפיגלר: אני אגיד שאנחנו מוצאים בדרך יצירתית את התוואי שמאפשר לביטוח הלאומי בסוף – גם אם המערכת לא נמצאת במצב של בשלות מוחלטת – לבצע את מה שאנחנו מתבקשים לטובת הציבור הרחב, זה בערך מה שאמר אוריאל כזום.

שיבי פרומן: שפיגלר דילג מעל השאלה מה איתו, אבל אנחנו נשארים פה ואנחנו נדאג שזה יהיה ארבעה חודשים, שזה יהיה לפני סוף השנה.

אפרת רייטן: שיבי, ראש מטה שר הרווחה.

אפרת רייטן: הוא לא הציג את עצמו.

שיבי פרומן: אני אגיד גם בשם השר, שלא יכול היה להגיע, שמבחינתו זו בשורה ענקית למשרתי המילואים.

שיבי פרומן: מחר בבוקר אלפי אנשים שאנחנו חייבים להם יקבלו את מה שמגיע להם.

שיבי פרומן: תיקנו תיקון גדול שהיה צריך להיעשות כבר מזמן.

שיבי פרומן: שר הרווחה, מאיר כהן, שחתום על התקנות האלה דחף את זה, ואת ההורדה, כמו שאת אמרת נכון.

שיבי פרומן: כמובן שיהיה פיין טיונינג, זו מהפכה, יהיו גם תיקונים ושיפורים שלה בהמשך הדרך.

שיבי פרומן: זה מרגש שזו כנראה תהיה התקנה האחרונה שמאיר כהן יהיה חתום עליה בכנסת הזאת.

שיבי פרומן: בילינו פה שעות כדי לדאוג יחד לחוליות הכי חלשות בשרשרת הישראלית שלנו, עכשיו אנחנו דואגים יחד לחוליות שמחזקות את השרשרת הישראלית שלנו, וזה אחלה אקורד סיום לעבודה המשותפת שלנו.

שיבי פרומן: תודה רבה.

שיבי פרומן: תודה לצה"ל.

אמיר ודמני: יושבת-ראש הוועדה, בסוף יש פה תקציב של צה"ל ויש פה החלטה של הרמטכ"ל, סגן הרמטכ"ל, שר הביטחון.

אמיר ודמני: חשוב לי להדגיש את זה.

אפרת רייטן: ובשותפות מלאה כמובן.

אמיר ודמני: כן, בשותפות מלאה.

אפרת רייטן: תודה רבה.

אפרת רייטן: אנחנו נסיים להקריא את הנוסח.

אילת וולברג: אני אקריא רק את ההסכמות שהתקבלו פה: "3.

אילת וולברג: (א) תחילתן של תקנות אלה ב-1 בחודש שלאחר יום פרסומן (להלן – יום התחילה) והן יחולו לעניין תגמול בעד שירות מילואים שהחל ביום 1 בינואר 2022" – כמובן שנוסיף תאריך עברי בהמשך – "ואילך.

אילת וולברג: (ב) תשלומים ראשונים מכוח תקנות אלה ישולמו בתום ארבעה חודשים מיום התחילה".

אפרת רייטן: מצוין.

אפרת רייטן: הצבעה.

אפרת רייטן: מי בעד?

אפרת רייטן: בעד אישור התקנות – פה אחד

אפרת רייטן: פה אחד.

אפרת רייטן: אין לנו מתנגדים ואין לנו נמנעים.

אפרת רייטן: ברכות לכל העושים במלאכה.

אפרת רייטן: תודה רבה לכם.

אפרת רייטן: תודה לביטוח הלאומי.

אפרת רייטן: תודה רבה לך, המנכ"ל, מאיר שפיגלר, ישיב, וכמובן חבר הכנסת מרעי.

מופיד מרעי: אפרת, אני רוצה לחזק את שר העבודה והרווחה על העשייה שלו, את שר ביטחון, בני גנץ, שזה פרויקט אישי שלו.

שיבי פרומן: חד משמעית.

שיבי פרומן: זו עבודה של שנים.

שיבי פרומן: אנחנו שמחים להיות חתומים על החותם של זה.

אפרת רייטן: תודה רבה, אנחנו נועלים את הדיון.