ועדת המשנה לענייני עורף, כנסת 24, פרוטוקול מספר 7, 2022-08-09 10:00

נירה שפק: בוקר טוב לכולם.

נירה שפק: אנחנו בדיון בנושא: הפעלת מערך החירום בעורף האזרחי במסגרת מבצע "עלות השחר", בהשתתפות משרדי ממשלה, נציגים וראשי רשויות, ואני מברכת אותם, והם בזום כי הם עוד לא השלימו את המשימה.

נירה שפק: הדיון הזה, מהותו במענה לעורף האזרחי, בהיערכות המדינה, במתן ביטחון ותחושת ביטחון לאזרחים, ילדים וילדות, הורים, משפחות, קהילות ביישובים מאוימים, לכם העצמאים והיזמים, לכן המנהלות במפעלים, לכל העובדים והעובדות, חקלאים, חקלאיות, לאנשים עם מוגבלות, לתפקוד המשק, לכולנו.

נירה שפק: לפני שאתחיל, אני מעבירה את זכות הדיבור ליושב-ראש ועדת החוץ וביטחון, רם בן-ברק.

רם בן ברק: תודה, נירה, על הדיון החשוב שיזמת עוד במהלך המבצע.

רם בן ברק: זה דבר נכון, ותודה לך.

רם בן ברק: אנחנו נמצאים בסופו של המבצע, עוד לא תחקרנו אותו לגמרי, אבל היה מבצע כנראה מוצלח מאוד שהשיג את המטרות, ולמדנו גם במהלך המבצע הזה שהיכולת של המדינה, היכולת של צה"ל לנהל מערכות כאלה, תלוי מאוד ביכולת האזרחית שלו.

רם בן ברק: ובמקרה הזה, היכולת האזרחית הייתה ראויה לציון מצד האזרחים, אבל יש הרבה מה לעשות מצד הממשלה.

רם בן ברק: אנחנו משקיעים הון תועפות לייצר מערכות הגנה נגד טילים.

רם בן ברק: אנחנו ממשיכים לפתח גם את הלייזר עכשיו, שישפר משמעותית את היכולות האלה.

רם בן ברק: אבל כל זה לא היה שווה, אילולא היכולת של האזרחים למגן את עצמם בתוך הבתים שלהם.

רם בן ברק: אילולא הממ"דים, היו לנו היום אבדות בנפש, ויכול להיות שכל המערכה הייתה נראית אחרת.

רם בן ברק: המשימה שלנו, נירה, ואני יודע שאת מובילה את זה, היא לדאוג להאיץ את מיגון היישובים, לא רק במרחק של 7 ק"מ, אלא גם מעבר לזה.

רם בן ברק: ובכלל, צריך לחשוב על תוכנית לאומית שבה אנחנו ממגנים את הערים שלנו.

רם בן ברק: המלחמה הבאה, ואני מקווה שלעולם לא תקרה, אם היא תהיה אזורית, לא יהיה מקום אחד במדינת ישראל שלא יהיה פגיע.

רם בן ברק: ואנחנו צריכים להיערך לעניין הזה, ולצאת בתוכנית לאומית שמעודדת ומאפשרת תמ"א 38 ומאפשרת פינוי-בינוי, ומאפשרת שבכל הבתים יהיו ממ"דים, כי זה חלק מהחוסן הלאומי שלנו וזה חלק מהיכולת לשנו להתמודד עם האיומים שיש עלינו.

רם בן ברק: המשימה שלנו בוועדת החוץ והביטחון, והמשימה של חה"כ נירה שפק כיושבת-ראש ועדת המשנה למיגון העורף, לוודא שהדברים האלה קורים, ולהביא את משרדי האוצר והביטחון וכולם, לראות שאנחנו יוצאים בתוכנית שהיא הרבה יותר מקיפה.

רם בן ברק: אני חושב שלא עשינו מספיק בעניין הזה.

רם בן ברק: ואם היינו צריכים תזכורת קטנה למה שמיגון טוב עושה, אז קיבלנו את זה בסבב האחרון.

רם בן ברק: נירה, אני מברך אותך על הדיון.

רם בן ברק: בבקשה.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: איתנו בזום ראשי הרשויות: גדי ירקוני מאשכול, תמר עידאן משדות נגב, אלון דוידי משדרות, אופיר ליבשטיין משער הנגב, איתמר רביבו מחוף אשקלון, תומר גלאם מאשקלון.

נירה שפק: זה לא העוטף, אבל כולנו מבינים שצריך לטפל בעיר אשקלון.

נירה שפק: הם לא פה בהחלטה שלי, והם היחידים שיכולים להצטרף אלינו בזום, כי הם לא סיימו את המשימה.

נירה שפק: העורף האזרחי עדיין נמצא בתהליך החזרה – או כמו שאומרים בפיקוד העורף בהגדרה שהיא הגדרה מובנית בתהליך, היום שאחרי.

נירה שפק: זה יום שאחרי הסיום הצבאי, ועדיין בתהליך של המרחב האזרחי.

נירה שפק: לפני שאני מתחילה אני רוצה לומר תודה.

נירה שפק: תודה ליריב לוין.

נירה שפק: כולנו יודעים את המציאות שקיימת היום שבה הכנסת פוזרה, ויש ועדת הסכמות, וקיום ישיבות מחויב באישור הסכמות של קואליציה ואופוזיציה.

נירה שפק: אני הרמתי טלפון ליריב לויו ביום הראשון, ואמרתי לו, יריב, זו משימה של כולנו.

נירה שפק: אני מבקשת שתאשרו בוועדת הסכמות שני דברים – את כינוס ועדת המשנה למוכנות העורף ואת ועדת כספים, כי יבוא יום ויסתיים המבצע, ואז אנחנו צריכים לטפל בעורף האזרחי, בעובדים, בעסקים, במפעלים.

נירה שפק: וצריך שזה יהיה כמה שיותר קצר, כמה שיותר יעיל, ולתת מענה, שאנשים ידעו שיש מי שמטפל בהם.

נירה שפק: חצי שעה עברה וקיבלתי אישור לשתי הוועדות, אחת שלי פה, והשנייה שהוביל חברי, חה"כ ולדימיר בליאק, מרכז הקואליציה בוועדת הכספים.

נירה שפק: ביום חמישי, עוד השבוע, אנחנו בדיון בוועדת הכספים על כל נושא הפיצויים.

נירה שפק: אני חושבת שיש פה אמירה מאוד חשובה.

נירה שפק: אנחנו עובדים בכל המישורים.

נירה שפק: אז קודם כל, תודה ליריב לוין.

נירה שפק: זה אומנם מובן מאליו לכולנו שכך זה יהיה.

נירה שפק: אבל זה נעשה, ואני מודה לו.

נירה שפק: אני רוצה להתחיל ואנחנו ננהל את הדיון הזה על פי המצע.

נירה שפק: אבל חשוב לי להגיד כמה דברים.

נירה שפק: כשמוניתי להיות חברת כנסת, היה לי ברור דבר אחד – המשימה שלי היא מוכנות העורף.

נירה שפק: לכן ביקשתי להוביל את ועדת המשנה למוכנות העורף.

נירה שפק: ידעתי שזו לא ועדה סקסית, ולא כולם יבואו וישבו בה, ויצאו ממנה כותרות.

נירה שפק: אבל הבנתי שזו הליבה שלנו, זה החוסן של המדינה שלנו.

נירה שפק: ואכן קיבלתי את זה.

נירה שפק: גם קיבלתי גב לוועדה הזאת במשך שנה ושלושה חודשים, הן מראש מפלגתי יאיר לפיד, שהיום הוא ראש הממשלה, והן מיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון רם בן ברק, כי כמו שאתם יודעים, אי אפשר לשים את כל הוועדות מלא במקביל, ואני ישבתי לו על הווריד, אפשר להגיד, וכל פעם הסברתי לו למה הוועדה שלי יותר דחופה, ולמה אנחנו לא יודעים מתי זה יקרה, ולמה אנחנו על שעון חול ובכל דקה הוא יכול להתנפץ.

נירה שפק: ולכן כמה שנספיק יותר, זה מה שחשוב, ואנחנו נציל חיי אדם.

נירה שפק: ואני חייבת להגיד שקיבלתי שיתוף פעולה מדהים.

נירה שפק: אנחנו עשינו כאן דיונים, ואומרת על זה בסרט 'אישה יפה', כשהם יורדים במעלית: אם אני אשכח להגיד לך אחרי, מאוד נהניתי.

נירה שפק: אז כבר עכשיו, כדי שאני לא אשכח, אני אומרת לך: אם אני אשכח להגיד לך אחרי, מאוד נהניתי.

רם בן ברק: אני מקווה שזה - - -

נירה שפק: הם יצאו לטיול.

נירה שפק: הם יצאו לטיול.

נירה שפק: בואו נשים את זה על השולחן.

נירה שפק: הלו.

נירה שפק: מי שזוכר, הם ירדו במעלית לארוחת ערב.

נירה שפק: אני מבהירה את דבריי.

נירה שפק: אז מראש אני אומרת תודה.

רם בן ברק: אבל אני מוכן לקבל כל - - -

נירה שפק: אוקיי.

נירה שפק: אני הבהרתי לשומעיי ולמפרשיי הובהר הנושא.

נירה שפק: זה מה שקורה כשאתה לא כותב משהו, ויוצא לך באינסטינקט.

נירה שפק: אני חייבת לומר כמה דברים ומאיפה התחלנו.

נירה שפק: לצערי, ב'שומר החומות' גילינו שמה שנכתב באוגוסט 2020 בדוח מבקר המדינה שאני מחזיקה פה, נשאר כפער וככשל במאי 2021.

נירה שפק: וזה לא התחיל באוגוסט 2020.

נירה שפק: יש לנו דוחות מ-2006, מ-2007, ולאורך כל השנים, שמתריעים, מבקרים במשרדים, מבקר המדינה, על כשלים שצריך לטפל בהם.

נירה שפק: ב'שומר החומות' ראינו שרובם לא טופלו.

נירה שפק: וזאת הייתה המשימה שלנו כאן בוועדה, לעבור נושא-נושא, לקחת אותו ולטפל בו.

נירה שפק: אני חייבת להרחיב בנושא הזה כי זה מאוד חשוב לי.

נירה שפק: אני אומר שני דברים, ואני אקרא רק מהעיקרים, כי הדוח הזה, מבחינתי, היה סמן לכל העבודה שלנו.

נירה שפק: תמונת המצב שעלתה מהביקורת באוגוסט 2020 – שימו לב לתאריך – כ-2.5 מיליון תושבים בישראל, אין להם מיגון תקני בסמוך למקום מגוריהם.

נירה שפק: ב-2018 הקבינט המדיני-ביטחוני הנחה שתגובש תוכנית רב-שנתית עד 2030 למיגון העורף ולשיפור המוכנות לרעידות אדמה, תוכנית 'מגן לצפון'.

נירה שפק: תוכנית לא גובשה ולא הוקצה לה תקציב.

נירה שפק: המימוש שלה מוטל בספק.

נירה שפק: ביוני 2014 קיבלה הממשלה החלטה להסדיר סמכויות בין משרד הביטחון למשרד לביטחון הפנים בכל הנושא של טיפול בעורף.

נירה שפק: ההסדרה הזאת טרם הושלמה.

נירה שפק: אני מדברת על אוגוסט 2020.

נירה שפק: מקלטים ציבוריים שנמצאים ביישובים סמול לקו הגבול, שהתושבים שלהם צריכים להידרש אליהם, חייבים להיות כשירים על פי תמונה שהציג פיקוד העורף, הם לא כשירים ולא מתקיימים בהם תנאים פיזיים הנדרשים לשהייה ממושכת.

נירה שפק: רח"ל – תוכנית מלונית לפינוי אוכלוסייה בקווי עימות מבוססת על עקרונות שגויים, יהיה קושי ביישומה.

נירה שפק: ראינו את זה במאי 2021, חצי שנה אחרי, ראינו שזה לא יצא לפועל.

נירה שפק: אני מציינת כאן את יורם לרדו שאז נכנס לתפקידו, ולקח על עצמו להוביל את התוכנית הזו.

נירה שפק: יורם, בגלל זה אני ארצה שתפרט בהמשך.

נירה שפק: תוכנית הפינוי של הערים קרית שמונה ושדרות לא הושלמו.

נירה שפק: לכן, אם נידרש לזה, לא יהיה מענה.

נירה שפק: ראינו את זה.

נירה שפק: היו המלצות למשרד האוצר ומשרד הביטחון להקצות תקציב של 5 מיליארד ש"ח על פי החלטת הקבינט המדיני-ביטחוני למיגון העורף.

נירה שפק: לא היה.

נירה שפק: היום יש.

נירה שפק: אני אבקש את התייחסות משרד האוצר לנושא הזה.

נירה שפק: למשרד הפנים ופיקוד העורף – לדבר על חוקי הג"א והאכיפה שלהם, והחלוקה בין משטרת ישראל לכוחות הצבא והגופים האחרים.

נירה שפק: אני אבקש התייחסות גם לזה.

נירה שפק: משרד הביטחון ומשרד הפנים – הסדרה בין הדברים, להגיד מי אחראי על מה, איזה סמכויות, מי מתכלל משרדי ממשלה, איפה זה מובל.

נירה שפק: אני מבקשת להתייחס גם לנושא הזה.

נירה שפק: יכולות המקלטים כמרכיב, מי פותחים, איך פותחים, מה ההנחיות – פיקוד העורף, לירון, אני מבקשת להתייחס לזה.

נירה שפק: לסיים לגבש את תוכנית פינוי היישובים בקווי העימות, כולל עוטף עזה – יורם, אני מבקשת להתייחס למה היה, מה סוכם, ואיך זה בא לידי ביטוי.

נירה שפק: כל נושא פינוי, סעד, חללים, וכל גופי ומשרדי הממשלה, כל אחד בפני עצמו.

נירה שפק: אני בוחרת לפתוח בסיפור אישי, ולאחר מכן נצא לסבב על פי הנושא.

נירה שפק: היום התאריך הוא 9 באוגוסט 2022.

נירה שפק: לפני שנה ושלושה חודשים, ב-9 במאי 2021, החל מבצע 'שומר החומות'.

נירה שפק: זה היה יום ראשון.

נירה שפק: אני פעם ראשונה חברת כנסת בזמן מבצע.

נירה שפק: ביום שני, בזמן שאנחנו במליאה, מתקבלת התראה על ירי לכיוון ירושלים, בתאריך 10 במאי.

נירה שפק: כולנו זוכרים את השידור שבו מליאת הכנסת נעצרה, ואנחנו פונינו למרחב מוגן.

נירה שפק: החל מבצע 'שומר החומות'.

נירה שפק: אם תפתחו את המצגות של גורמי הביטחון ואפילו תעשו גוגל, תגלו שהמבצע התחיל – בכל הגורמים הרשמיים של מדינת ישראל רשום 10 עד 21 במאי.

נירה שפק: יום שלם של ירי, עשרות פריטים על העוטף, נעלם מקבלת ההחלטות.

נירה שפק: רם מכיר את זה.

נירה שפק: כל פעם שמציגים את המצגת, אני עוצרת ואומרת, חבר'ה, תתקנו את הנתונים.

נירה שפק: זה לא שורה.

נירה שפק: זה לא מספר.

נירה שפק: זה לא מילה.

נירה שפק: זה מהות.

נירה שפק: זה הבנה שהעורף הוא חלק מהעניין, לא מהרגע שמבוצעת הערכת מצב צבאית, ואומרים, אוקיי, התחלנו.

נירה שפק: ירו עלינו ב-9 במאי.

נירה שפק: ולכן אני לקחתי את ההבנה הזאת כנושא מרכזי.

נירה שפק: זה עצם הנתונים?

נירה שפק: לא.

נירה שפק: זה עצם ההשלכות והמהות.

נירה שפק: ומאותו רגע החלטתי שאנחנו נטפל בנושא העורף כאן.

נירה שפק: יש ממשלה מתפקדת שמטפלת, אבל תפקידנו בוועדה זה לעשות בקרה על הנושא הזה, ובכך אנחנו מטפלים.

נירה שפק: פעלנו מאז במספר נושאים, הן בוועדה של רם והן בוועדת המשנה, ואני אעבור עליהם.

נירה שפק: בנושא הכנת תוכנית פינוי יישובים – הוועדה הזאת, ביחד וכל אחד מאיתנו בנפרד, הן בוועדה והן בפניות ופגישות עם משרדי ממשלה, עשינו עבודה.

נירה שפק: יורם, אני משתמשת בך הרבה כאן בדיון הזה, ואני מזכירה שב-8 בדצמבר 2021, כששאלנו למה לא התבצע פינוי, אמרת, ואני מצטטת מתוך הפרוטוקול: הצבא החליט לא להפעיל את התוכנית.

נירה שפק: הובן במשרד הביטחון שאכן יש צורך בתוכנית אזרחית אחרת.

נירה שפק: הדיון הזה יסייע לנו לקדם את התוכנית האזרחית השנייה.

נירה שפק: אז היא עוד נקראה 'מלון אורחים'.

נירה שפק: אני שמחה לראות שהתוכנית הזאת יצאה לפועל, ואתה תפרט אותה.

נירה שפק: פיקוד העורף שם דגש על נושא הסברה והתנהגות אוכלוסייה.

נירה שפק: עסקנו במטה הסברה של משרד ראש הממשלה, תפקיד ראשי שלא היה מאויש שבע שנים.

נירה שפק: ראינו את השיח עם הרשויות, עם משרדי הממשלה, תקנון ותקצוב, הצ"חים, גרעיני הרבש"צים, כיתות הכוננות שאנחנו מדברים עליהן, מוסדות רווחה.

נירה שפק: עשינו אישור תוכניות לאילן ברוש פה בדיון.

נירה שפק: תוכנית התקצוב של - - - מרכזי החוסן – יושבת כאן טלי לבנון – עם כל התקציבים שניתנו בשנה הזאת.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל ממך סקירה וגם תחזית, מה את רואה לפי התנהגות אוכלוסייה.

נירה שפק: העיר אשקלון – העברת החלטת ממשלה ומה עושים.

נירה שפק: כבישים, תשתיות.

נירה שפק: ונושא אחד שכחתי ועלה תוך כדי המבצע הזה – המענה לבעלי החיים.

נירה שפק: נושא שלא הספקתי לטפל בו.

נירה שפק: דיברנו עליו, יורם, ואנחנו נטפל גם בזה.

נירה שפק: אז לפני שנתחיל על פי הנושאים, אני אבקש מראשי הרשויות, ממש בשלוש דקות כל אחד, להגיד מילה.

נירה שפק: נתחיל עם תמיר עידאן, משדות נגב.

תמיר עידאן: בוקר טוב.

תמיר עידאן: מה שלומכם?

נירה שפק: מה שלומכם?

נירה שפק: יותר חשוב.

תמיר עידאן: שלומנו טוב, רגילים, מתורגלים ונמצאים ביום שאחרי.

תמיר עידאן: אני רוצה להתחיל דווקא מדברים יותר טובים, ואחרי זה לדבר טיפה על הבעיות.

תמיר עידאן: אני חושב שזה אחד המבצעים האמיצים יותר, החכמים יותר, המדויקים יותר, ואפילו מוסריים כלפי תושבי עוטף עזה, עוטף ישראל, כמו שאנחנו מנסים לקרוא להם.

תמיר עידאן: המונח הזה עדיין לא נקבע באופן מספיק עמוק.

תמיר עידאן: נשתדל כולנו להכניס אותו כמו שצריך.

תמיר עידאן: גם מידת הקשר איתנו, גם של הצבא וגם של הדרג המדיני, הייתה טובה מאוד הפעם.

תמיר עידאן: היינו מעודכנים במה שצריך, וכך גם יכולנו להעביר לתושבים שלנו את הדברים בצורה ברורה יותר.

תמיר עידאן: כמובן, מה שניתן להגיד ואפשר להגיד.

תמיר עידאן: נכון שהימים הראשונים היו באמת ימים של חוסר ודאות עם הרבה כעס בכבישים, הרבה חסימות.

תמיר עידאן: הסלוגן הזה שאם זה היה בתל אביב זה לא היה קורה, יכול להיות שזה נכון, אבל זה לא כל כך רלוונטי לאור התוצאות שראינו.

תמיר עידאן: זה באמת מבצע מוצלח שאחריו לא הרגשנו מה שהרגשנו בעבר.

תמיר עידאן: אם בעבר הרגשנו אחרי המבצעים איזושהי תחושה של חמיצות, משהו לא מסופק, לא גמור.

תמיר עידאן: פה זה נשמע יותר טוב, נראה יותר טוב, יש פגיעה במחבלים, פגיעה בתשתיות, לפחות במה שנראה מהצד.

תמיר עידאן: ואני באופן אישי מאוד מרוצה מהדבר הזה.

תמיר עידאן: אני רוצה לדבר על כמה נושאים שבעבר היו בעייתיים מאוד, אבל עדיין נשארו קצת - - -.

תמיר עידאן: הדבר הראשון זה הסיפור של הפינוי.

תמיר עידאן: אנחנו מדברים על זה לפחות מ'צוק איתן', על מספר סוגי פינויים.

תמיר עידאן: יש פינוי צבאי ופינוי אזרחי כזה, ומלון אורחים, ומרחק בטוח, וכולי.

תמיר עידאן: וההבנה הייתה שאולי הכי טוב לתת לנו את הכסף ואנחנו נפעיל את זה לבד, ועובדה שזה עבד.

תמיר עידאן: שתי בעיות שהיו בתוך הדבר הזה.

תמיר עידאן: ההגדרה של הפינויים היא רק 0–4.

תמיר עידאן: אבל - - - אני יכול - - - את צה"ל - - - אני אמרתי את זה ביום הראשון - - -

נירה שפק: סליחה, תמיר, שאני עוצרת אותך.

נירה שפק: רק שנבין כולנו, אתה קיבלת אישור להעביר פינוי רק לצמודי-סמוכי גדר 0–4 ולא את הכול?

תמיר עידאן: כן.

תמיר עידאן: היישובים הקדמיים 0–4.

תמיר עידאן: צריך להבין את המורכבות של זה.

תמיר עידאן: מטר מהם יש את מושב שובה, שהוא פחות מאורגן, פחות חזק, אין בו את כל האלמנטים שיש בקיבוץ.

תמיר עידאן: נכון שהם לא חטפו כמו עלומים, אבל הם חטפו, ושם התחיל לחץ.

תמיר עידאן: אנשים התחילו לצעוק, רוצים לצאת מפה, תוציא אותנו, ולמה מוציאים אותם ואותנו לא, וראו בתקשורת שאנשים יוצאים.

תמיר עידאן: מסמנים אותנו כראשי רשויות, חוץ מהמלחמה מול החמאס, במלחמה מאוד קשה מול התושבים.

תמיר עידאן: ואתה רוצה לתת מענה.

תמיר עידאן: יכול להיות שיש כמה כאלה שהם טרמפיסטים, שרוצים לצאת סתם.

תמיר עידאן: אבל בסוף זה איזור שחטף וחוטף.

תמיר עידאן: ודווקא הנפילות בפעם הזאת לא היו ב-0–4.

תמיר עידאן: הייתה נפילה בכפר מימון ונפילה בסעד, ונפילה בזימרת ובכל מיני מקומות שלא ב-0–4.

תמיר עידאן: ולהגיד לאנשים, זו ההחלטה וזה מה שעושים, זה מאוד מאוד בעייתי מבחינתי.

תמיר עידאן: זה היה על השולחן הרבה מאוד זמן, והמדינה החליטה בסוף להוציא מסמך כזה על הראש שלנו.

תמיר עידאן: אני אומר בכוונה, על הראש שלי, כי אמרתי לא מהיום הראשון.

תמיר עידאן: וזה עבד בקטע הזה פחות טוב.

תמיר עידאן: צריך לראות מה עושים עם הדבר הזה, כי זה יוצר הרבה לחץ בתוך הרשויות.

תמיר עידאן: הפינוי הצבאי שעליו מדברים כל הזמן, אומרים שהוא מוכן.

תמיר עידאן: אצלי הו אלא מוכן.

תמיר עידאן: זאת אומרת, אני לא קיבלתי עדיין סופית איך עושים את הדברים, לאיפה עוברים, ואיך נראים הדברים סגורים.

תמיר עידאן: אני חושב שביום שנצטרך לזה, אנחנו נהיה בבעיה דומה לבעיה שהייתה - - - האזרחי.

תמיר עידאן: וכדאי שהדבר הזה פעם אחת ולתמיד ייסגר, או לפחות יגידו, פינוי כזה יש, כזה אין, אלה הדברים, תתמודדו איתם, כי ככה הרבה יותר קל לנו.

נירה שפק: סליחה, תמיר, כדי שנבהיר וכדי אנשים יתייחסו, אתה רוצה לדעת שיהיו חוזים נצורים ומוסכמים, שכל יישוב ידע לאן הוא הולך, ועל פי החלטה יפעילו את החוזה הנצור?

תמיר עידאן: נכון.

תמיר עידאן: וכך גם לגבי הפינוי הצבאי.

תמיר עידאן: אם הצבא חושב שהוא יכול לעשות פינוי צבאי מעכשיו לעכשיו, בלי להיות בתיאום מלא איתנו ולדעת כמה נכים יש, כמה בלוני חמצן יש, כמה אנשים שיכולים או לא יכולים, ולהכיר את האוכלוסייה ברמה של הפרט, הוא טועה.

תמיר עידאן: קשה מאוד לפנות אנשים מעכשיו לעכשיו בלי מוכנות מאוד גבוהה לדבר הזה.

תמיר עידאן: אני מקווה שלא נזדקק, אבל הדבר הזה צריך התייחסות.

תמיר עידאן: דבר נוסף שאני רוצה לדבר עליו זה מרכזי ההפעלה.

תמיר עידאן: ישנן עדיין מספר רשויות, כולל הרשות שלי, שאין להן מרכז הפעלה מבעיות תקציב.

תמיר עידאן: אז אני הצלחתי ממש בשבועות האחרונים, יחד איתך, נירה, ועם חה"כ קרעי, להביא כסף מסוים שהגיע לנגב גליל.

תמיר עידאן: הכסף הזה לא מספיק.

תמיר עידאן: אם עוד פעם הוא יחולק, הוא לא יספיק - - - את מרכזי ההפעלה וגם בסבב הבא נהיה בלי.

תמיר עידאן: לא מדובר בכסף גדול.

תמיר עידאן: זה בסך הכול 5 מיליון שקלים - - - לסיים את האירוע הזה.

תמיר עידאן: אנחנו לא בונים היכלי תרבות ולא בונים מגרשי ספורט.

תמיר עידאן: זה מרכז ממוגן שצריך לתת מענה בחירום, גם למרכז חוסן וגם לרווחה וגם למרכז הפעלה משודרג ומסודר.

תמיר עידאן: וכרגע מנהלי המכלולים שלי יושבים במקום לא ממוגן.

תמיר עידאן: זו תקלה חמורה מאוד, אבל עברנו את זה בשלום, ברוך השם, כבר כמה פעמים.

תמיר עידאן: אף אחד לא מבטיח שככה זה יהיה בעתיד.

נירה שפק: תמיר, אני רוצה גם כאן לעצור, כי העבודה שעשינו גם לפני והוצגה, וגם במהלך המבצע, מדברת על סך הכול, ואני מדגישה, לרשויות עוטף עזה, 10 מיליון שחסרים, מתוכם 5 מיליון לשדות נגב להקמה, והשאר בפירוט על פי מה שקיים אצלי.

נירה שפק: סך הכול, בעבודה שעשינו עם ראשי הרשויות, 10 מיליון.

נירה שפק: נכון?

תמיר עידאן: משהו כזה, כן.

תמיר עידאן: ואז זה יסיים את האירוע הזה לכולם.

נירה שפק: תודה.

תמיר עידאן: עוד שתי נקודות, ואני אסיים.

תמיר עידאן: אמרת ששיתוף הפעולה היה טוב מול הצבא ומול הגופים הממשלתיים.

תמיר עידאן: הייתה בעיה בהתחלה בהסברה כלפינו, בימים הראשונים.

תמיר עידאן: זה יצר הרבה לחץ.

תמיר עידאן: אני חושב שהשיחה שהייתה עם - - - ביום השני אחרי הצהריים שחררה הרבה לחץ.

תמיר עידאן: אם היה הייתה הרבה לפני כן, זה היה הרבה יותר טוב, כי היינו יכולים להעביר את המסרים ולהעביר תשובות לאנשים.

תמיר עידאן: וגם לתקשורת, להעביר את המסרים שהיו נכונים להעביר באותו רגע.

תמיר עידאן: ובהתחלה העברנו מסרים לא נכונים.

תמיר עידאן: וצריך להשתמש בנו כדי להביא את התועלות הראויות, ואתם מבינים על מה אני מדבר.

תמיר עידאן: אני רוצה ללכת גם לסוף המבצע.

תמיר עידאן: ממבצעים קודמים הבנו, עובדתית, שבדקות האחרונות למבצע יש ירי מסיבי.

תמיר עידאן: חברנו גדי ירקוני יושב פה, חטף את מה שחטף, כי בדקות האחרונות לא נכנסו למרחבים מוגנים.

תמיר עידאן: דיברנו על זה גם בתוך המבצע הזה, וגם לפני כן.

תמיר עידאן: אני חושב שההנחיה הגורפת צריכה להיות לפני הפסקת אש שישראל מאשרת אותה, צריך להיכנס לרחבים מוגנים.

תמיר עידאן: אני אומר פה על השולחן.

תמיר עידאן: אני הנחיתי את האנשים לעשות את זה, למרות שלא קיבלתי הנחיה מהצבא.

תמיר עידאן: וזו טעות.

תמיר עידאן: לא טוב שכל אחד יפעל בעצמו.

תמיר עידאן: זה צריך להיות משהו מאוד מסודר, מאוד מובנה, כדי לחסוך בחיי אדם, וחס וחלילה, שאף אחד לא ייפגע.

תמיר עידאן: לא יקרה כלום אם לרבע שעה או 20 דקות אנשים נמצאים במרחבים מוגנים, במיוחד אם זה בלילה.

נירה שפק: תמיר, אכן, אנחנו מכירים את זה, בטח שנינו באופן אישי ממבצעים ששנינו השתתפנו בהם, בנושא של מכת האש האחרונה בסוף המבצע, וגם אפילו שנינו ליד נפילה דיברנו על זה, ממש לפני.

נירה שפק: פעם ראשונה, אני חושבת, שניתנה הנחיה מסודרת להיכנס למרחבים מוגנים.

נירה שפק: ואני שמחה גם שאתה כראש רשות הערת את תשומת הלב באופן אישי.

נירה שפק: אבל אני חייבת לומר שגם אני כתושבת כפר עזה קיבלנו הנחיה להיכנס למרחבים מוגנים שעה לפני פעמיים.

תמיר עידאן: אז נירה, זו הנחיה של הרשות שלך.

תמיר עידאן: לא של פיקוד העורף.

נירה שפק: לא, לא.

נירה שפק: אני בדקתי.

נירה שפק: זה גם יצא מלמעלה בהערכת מצב פיקודית.

נירה שפק: אבל יש כאן את לירון, רמ"ט פיקוד העורף, והם אלה שמוציאים את הנחיות ההסברה.

נירה שפק: וגם תבדקו, בבקשה, עם האוגדה - - -

תמיר עידאן: נירה, תאמיני לי, בדקתי.

תמיר עידאן: אני לא אגיד לך משהו – כולל שיחה היום.

נירה שפק: 100%.

נירה שפק: נבדוק.

תמיר עידאן: ועוד פעם, זו לא ביקורת על אף אחד.

תמיר עידאן: אנחנו רוצים לבנות משהו לפעם הבאה.

נירה שפק: בסדר.

נירה שפק: אנחנו נקבל התייחסות, ואני רושמת לעצמי לבדיקה.

תמיר עידאן: הדבר האחרון, מבחינתי, והוא עולה כל פעם מחדש – אני יודע שזה אירוע גדול – כל נושא המיגון בכלל.

תמיר עידאן: המועצה שלי מחולקת לשלוש רמות.

תמיר עידאן: יש לי יישובים קדמיים 0–4, יישובים 0–7 בעוטף עזה, עוטף ישראל, ויישובים 7.

תמיר עידאן: אז 0–4 או ו-0–7 יש מיגון לכל בתי המגורים וכל מוסדות החינוך.

תמיר עידאן: אבל כל מבני הציבור לא ממוגנים.

תמיר עידאן: זאת אומרת, בעת חירום אין שום מבנה, אפילו לא אחד, גם ביישובים הקדמיים שאפשר להיכנס לתוכו, להתפלל, לאכול, לעשות פעילות הפגה וכולי.

תמיר עידאן: יש את קרית החינוך שנמצאת ב-8 ק"מ.

תמיר עידאן: היא לא ממוגנת.

תמיר עידאן: מי שבא ללמוד בא הם תלמידים מתוך העוטף, ואלה מבנים לא ממוגנים.

תמיר עידאן: זה אירוע לא טוב שאנחנו מנסים לפתור עם פילנתרופיה.

תמיר עידאן: כרגע מצליחים מאוד-מאוד חלקית.

תמיר עידאן: כל בתי המגורים מעבר ל-7 ק"מ, דווקא של הוותיקים שהקימו את המדינה ואת המועצה הזאת, ושבנו את בתיהם לפני 92' הם לא ממוגנים.

תמיר עידאן: היו מספר הצעות, ובזמנו, כשיאיר לפיד היה שר האוצר הוא עבד איתי על אחת מהן, ודיברנו על לא לתת מתנות לאף אחד, אבל אולי לפטור ממע"מ, לתת הלוואה בערבות מדינה - - -

נירה שפק: אנחנו נתייחס לזה, תמיר.

תמיר עידאן: זו הנקודה האחרונה שאני מעלה.

תמיר עידאן: תודה רבה על כל הפעילות, וגם על הישיבה הזו.

תמיר עידאן: חשוב מאוד לעשות את הדברים מיד אחרי כדי להפיק לקחים.

תמיר עידאן: בהצלחה לכולם.

נירה שפק: תמיר, חשוב לי להגיד כאן, בשם הוועדה, בשם היושבים כאן, תודה רבה לך על הניהול של המועצה בנחישות, בהפעלה ברמות השונות, בהגעה לכל בית, במעטפת, בחיבור למס רכוש, לפיצויים ולכול.

נירה שפק: כאחת שהייתה איתך במשל הימים האלה 24/7, בשם עם ישראל, וכי מה שעשית נותן חוסן לכולנו – תודה רבה.

נירה שפק: הבא בתור, ואני מבקשת לקצר, אני מעלה את גדי ירקוני, ראש מועצה אזורית אשכול.

גדי ירקוני: נירה, בוקר טוב לך, לרם, לוועדה.

גדי ירקוני: אני אקצר, אבל אני חייב להדגיש כמה מילים שאני חייב להגיד, ברשותכם.

גדי ירקוני: תמיר אמר, וזה הדבר היחיד שאני אחזור עליו.

גדי ירקוני: אני רוצה להודות למדינת ישראל, לממשלה, לאנשים שהיו איתנו בקשר, לצבא בכל הדרגים, גם על ניהול למופת וגם על קשר למופת.

גדי ירקוני: אתם יודעים, לפעמים הקשר והניהול לא תמיד מוכיחים תוצאות.

גדי ירקוני: אבל הפעם היו גם תוצאות למופת, ועל זה אני רוצה להגיד תודה.

גדי ירקוני: יישר כוח.

גדי ירקוני: ובאירוע הבא שיגיע מתי שהוא, אני מקווה שכמה שיותר רחוק, לא נרד מהרמה הזאת, אלא רק נעלה.

גדי ירקוני: ואני רוצה פה להגיד לכם, לכל מי שעבד קודם, אחת ההצלחות הגדולות ביותר שלנו באירוע הזה זה הפגות בתכנון מדוקדק מראש.

גדי ירקוני: היה קשה לשכנע, היה קשה להסביר לכם עד כמה אנחנו חושבים שאנחנו יודעים לעשות את זה הכי טוב עם התושבים שלנו.

גדי ירקוני: אבל אני חייב להגיד שהבנתם אותנו, השתכנעתם.

גדי ירקוני: והמודל הזה עבד מצוין.

גדי ירקוני: היום במועצה אזורית אשכול, כל מי שאמור ללכת להפגה יודע בדיוק מראש איפה הוא ילך ולאן הוא ילך, ולפעמים יש תקלות קטנות ופותרים.

גדי ירקוני: אני מסכים עם מה שתמיר אמר – מעבר ל-4 צריך לבדוק מה עושים.

גדי ירקוני: זה לא טריוויאלי.

גדי ירקוני: אבל באמת, יישר כוח.

גדי ירקוני: וגם לפעם הבאה, מאוד חשוב זמן ההחלטה.

גדי ירקוני: פה שר הביטחון נתן את זה כבר בהתחלה, ברגע הראשון, ואין כמו קבלת החלטות בזמן.

גדי ירקוני: עכשיו קצת לשוטף ומסקנות מהאירוע הזה.

גדי ירקוני: אל"ף, ראינו שני דברים מובהקים שחייבים לתת עליהם תשובה מחר בבוקר, ולא עוד שבועיים.

גדי ירקוני: האחד, זה הדרכים הצדדיות והכבישים שמובילים בייחוד במועצה אזורית אשכול.

גדי ירקוני: חבר'ה, בכסף קטן עושים כסף גדול.

גדי ירקוני: אם היינו מכינים את הדרכים האלה מראש, ואם אולי לא חשבנו, אבל אני לא בוכה על חלב שנשפך – עכשיו להכין את זה.

גדי ירקוני: יש דברים שאפשר בשבועיים לסדר, ויש דברים שצריכים שנה לסדר.

גדי ירקוני: את 232 אין צל של ספק שזה יותר חשוב.

גדי ירקוני: ליבי, את נכנסת, את חיילת, זוזי.

גדי ירקוני: הבת שלי הגיעה לבקר אותי מהצבא.

גדי ירקוני: זוזי, את בוועדת החוץ והביטחון.

גדי ירקוני: אסור שיראו אותך.

גדי ירקוני: היא משרתת בחטיבה הדרומית.

גדי ירקוני: טוב, ליבי, זוזי.

גדי ירקוני: סליחה.

נירה שפק: אם היית נותן לי לדבר, היית יכול לתת לה נשיקה בינתיים.

גדי ירקוני: כן.

גדי ירקוני: אני לא רואה טוב בצד הזה, אז לא ידעתי שהיא הגיעה.

גדי ירקוני: הנושא של הדרכים – ואני יודע שיש לכם כוחות.

גדי ירקוני: נירה, את היית פה כל הזמן.

גדי ירקוני: יש לכם את האפשרות ללחוץ שלא יתעכבו.

גדי ירקוני: והנושא הנוסף - - -

נירה שפק: גדי, לפני הנושא הנוסף, על הנושא הזה אני אבקש את התייחסות משרד הביטחון כי מנכ"ל משרד הביטחון, יחד עם נוחי, הגיע אליך באופן אישי לקבל ממך ונתת לו את התיק, ויש כאן עבודה תוך כדי המבצע.

נירה שפק: אני אשמח לקבל התייחסות.

גדי ירקוני: נכון.

גדי ירקוני: ותוך כדי זה, אני יודע על הבעיה, וליבי עם אשקלון.

גדי ירקוני: באמת, זה לא במקום אשקלון.

גדי ירקוני: ואין לנו פינויו-בינוי.

גדי ירקוני: אצלנו חייבים לסיים את הפרשייה הזאת עם היישובים צמודי ה-7.

גדי ירקוני: זה לא הרבה במועצות.

גדי ירקוני: זה בייחוד פה.

גדי ירקוני: אנחנו שמים אנשים, ובמקום שיהיו בבתי ספר, בגלל הסעות, עצרתי אותם בבתים לא ממוגנים.

גדי ירקוני: זה דיסוננס נוראי.

גדי ירקוני: חייבים לסדר את זה.

גדי ירקוני: חייבים.

גדי ירקוני: זה לא הרבה יישובים.

גדי ירקוני: כמו שתמיר אמר, זה אנשים יותר מבוגרים בדרך כלל, מפני שהחדשים כבר יש להם.

גדי ירקוני: אני בטוח שמדינת ישראל יכולה להרחיב את הדבר הזה ולגמור עם זה.

גדי ירקוני: ואת כל הדברים האחרים אנחנו נפתור תוך כדי עם ממשלת ישראל ואיתכם, בגלל שכולכם באמת עוזרים לנו.

גדי ירקוני: הבטחתי שאני אקצר.

גדי ירקוני: תודה על אירוע.

גדי ירקוני: יש קונצנזוס על עוטף עזה, אבל הפעם הוא היה תוך כדי האירוע וגם אחרי האירוע.

גדי ירקוני: אני בטוח שהוא יימשך, בגלל שזה מה שנותן לתושבים שלנו את החוסן לאירוע הבא, וכשהוא יגיע נהיה חזקים.

גדי ירקוני: תודה.

נירה שפק: קודם כל, תודה לך, גדי, גם באופן אישי ומהוועדה כאן על ניהול מורכב של מועצה שיש לה אורך מגבול מצרים ומורכבויות שונות ועם אוכלוסיות שונות, על מענה של המטה שלך, של המכלול שלך, בתפירת חליפה אישית, וידע ברמה הכללית וברמה ספציפית לכל תושב.

נירה שפק: אנחנו כמדינה, כממשלה, ככנסת, לא היינו יכולים להצליח אם לא הייתם שם ההנהגה המקומית.

נירה שפק: תודה, גדי.

נירה שפק: אנחנו עוברים עכשיו לראש עיריית אשקלון, תומר גלאם, בגלל לחץ זמנים.

נירה שפק: אני רוצה לומר משהו על עיריית אשקלון.

נירה שפק: אומרים שאשקלון היא לא עוטף עזה, וזה נכון.

נירה שפק: אבל אנחנו לא מגדירים מה עוטף עזה ומה לא עוטף עזה, אלא בודקים את האיום ואת התרחיש, ואת המענה לאיום.

נירה שפק: וראש עיריית אשקלון מתמודד כבר כמה שנים, וממבצע האחרון 'שומר החומות' באופן מוגבר עם הפגיעה והאיום עליו ועל התושבים שלו.

נירה שפק: תומר, אני רוצה לשמוע אותך קודם ואז אני אתייחס.

נירה שפק: הי, תומר.

תומר גלאם: קודם כל, אני שמח על הדיון, והייתי שמח אם גם אשקלון הייתה נלקחת בחשבון וכל הדברים שצריכים לקחת בחשבון.

תומר גלאם: אני לא מצפה שתחלקו וואוצ'רים ופעילות הפגתית לכל התושבים שלי, כי אז בכל המדינה לא יהיה מקום בבתי מלון מבחינת כמות התושבים.

תומר גלאם: אבל כן הייתי מצפה שכשמקבלים החלטה כזאת של עשרות מיליוני שקלים, לקחת בחשבון את אותם ילדים עם צרכים מיוחדים ואותם אנשים שצריכים להעביר אותם מהרווחה, לתת את מענה.

תומר גלאם: גם ב'שומר החומות' העלינו את זה וזה לא קרה.

תומר גלאם: והנה, גם עכשיו זה חוזר חלילה.

תומר גלאם: וזה לא קורה.

תומר גלאם: אנחנו כבר יודעים את פערי המיגון, לצערנו.

תומר גלאם: המדינה יודעת את פערי המיגון.

תומר גלאם: תוכנית המיגון היא לא טובה, בלשון המעטה.

תומר גלאם: אנחנו אמורים לקבל 320 מיליון שקל בפעימות של עד 2027.

תומר גלאם: זה אומר שרק אחרי עשור יהיה אולי מיגון ל-60% ממי שצריך את המיגון.

תומר גלאם: וזה, לדעתי, מעט מדי וארוך מדי מבחינת לוחות הזמנים.

תומר גלאם: אנחנו לא מדברים על החלטת ממשלה שצריכה לבוא לידי ביטוי.

תומר גלאם: אני עם העוטף ומחזק את העוטף, וכל הפרטנרים שלי שם חברים, וצריכים לעזור להם כמה שיותר ומגיע להם.

נירה שפק: זה לא במקום.

נירה שפק: זה גם וגם.

נירה שפק: תומר, זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.

נירה שפק: זה לא על חשבון אף אחד.

נירה שפק: פה יש איום ופה יש איום.

נירה שפק: אין כאן מאבק על אותו תקציב, בעיניי.

תומר גלאם: נכון, אבל בסופו של דבר, אנחנו לא באים לידי ביטוי.

תומר גלאם: אם אנחנו רואים שיש איום ויש איום, במבחן התוצאה זה לא בא לידי ביטוי.

תומר גלאם: בואו נקרא לילד בשמו.

תומר גלאם: אתם מדברים עכשיו 40 דקות או חצי שעה רק על תנאים שמגיעים לעוטף.

תומר גלאם: שום דבר לא מגיע לאשקלון.

תומר גלאם: את זה אתם חייבים להבין.

תומר גלאם: ברגע שתבינו את זה, נוכל לדבר.

תומר גלאם: אבל כרגע, גם מירה, גם חברי הוועדה, כולם יודעים שאשקלון לא מקבלת כלום.

תומר גלאם: בואו נצא מתוך נקודת ההנחה הזאת.

תומר גלאם: עכשיו אשקלון בפרונט.

תומר גלאם: המספרים מדברים בעד עצמם.

תומר גלאם: הפגיעות מדברות בעד עצמן.

תומר גלאם: המדינה צריכה להתעורר.

תומר גלאם: וזה לא רק הממשלה הזאת, גם הממשלה הקודמת, ולקבל החלטות קונקרטיות עבור העיר אשקלון.

תומר גלאם: אין לי כוונה וציפייה שיכניסו אותי להחלטת ממשלה של העוטף.

תומר גלאם: אין לי דבר כזה, וזה גם לא נכון.

תומר גלאם: אבל באותה נשימה, אתם מביאים החלטת ממשלה של העוטף, תביאו החלטת ממשלה של העיר אשקלון ותחדשו אותה לפי הצורך.

תומר גלאם: תאמינו לי שאני לא הייתי רוצה ממדינת ישראל, שקל לא הייתי רוצה ממדינת ישראל.

תומר גלאם: אבל לא יכול להיות שהמציאות הזאת נכפתה עלינו, ואני מתמודד פה כמעט לבד.

תומר גלאם: עוד מהמבצע הקודם 7.5 מיליון שקלים הוצאתי כסף רשות של התושבים שלי.

תומר גלאם: לא קיבלתי שקל.

תומר גלאם: שקל.

תומר גלאם: ביקשתי עכשיו מזגנים תוך כדי הלחימה.

תומר גלאם: לא קיבלתי כלום.

תומר גלאם: לטפל במקלטים .

תומר גלאם: הדבר היחיד שקיבלנו זה 8 מיליון שקל מבני גנץ וממשרד הביטחון כדי להתחיל לשפץ מקלטים ציבוריים.

תומר גלאם: תגידו לי, מה זה?

תומר גלאם: זה הגיוני?

תומר גלאם: אנחנו יכולים לשבת ב-700 ועדות.

תומר גלאם: אבל ברגע שתפנימו שצריך לטפל בדבר, ולקיים דיון דחוף רק על אשקלון, כי בעוטף אנחנו יודעים מה הפערים, ויש טיוטה מסודרת והחלטה מסודרת שצריך לתגבר אותה ולחזק אותה, ולהעביר אותה עוד לפני ראש השנה.

תומר גלאם: אבל אתם לא יכולים להסתכל ל-164,000 תושבים בעיניים, ולומר להם, חבר'ה, אתם סופגים, אנחנו יודעים.

תומר גלאם: זה מה שאמר לי שר האוצר אתמול.

תומר גלאם: אנחנו יודעים שאתה סובל.

תומר גלאם: תודה רבה.

תומר גלאם: אני לא הייתי צריך לחכות לאישור של שר האוצר או של שר הביטחון, או של ראש הממשלה, כדי שיגיד לי שהוא יודע שאני סובל.

תומר גלאם: וגן ראש הממשלה, באותה פגישה, הרגשתי הכי לא בנוח, הכי מוזר שם, כמו נטע זר בכלל במדינת ישראל.

תומר גלאם: מי מדבר בכלל על האשקלונים, שליבנו איתם.

תומר גלאם: אז אני לויאלי למדינת ישראל, והתושבים שלי עוד יותר.

תומר גלאם: בכל מלחמה שתהיה, בכל מבצע, אנחנו ניתן את הגיבוי לצבא ולמדינה.

תומר גלאם: אבל תיקחו בחשבון רק דבר אחד, שהזלזול הזה חייב להיפסק.

תומר גלאם: חייב להיפסק.

תומר גלאם: ולא משנה איזו ממשלה תקום.

תומר גלאם: אני אומר לכם כחברי ממשלה, יש לכם אחריות מטורפת עבור מה שיקרה, כי המזל שלנו שאנחנו עדיין נתלים בכיפת ברזל ובניסים, כי אם הרקטות ייפלו על אותם בניינים, ויהיו לנו פה מאות הרוגים, מישהו יצטרך לשלם את המחיר על זה.

תומר גלאם: אני יודע שעשיתי הכול, מבחינתי.

תומר גלאם: עדיין לא.

תומר גלאם: אני אילחם ואני אעשה הכול, אבל אני עושה כל מה שאני יכול.

תומר גלאם: - - - לחלק מזרנים במקלטים.

תומר גלאם: כל דבר, כל דבר.

תומר גלאם: חבר'ה, בעיר בסדר בגודל כזה, זה קרוב לכל יום לחימה של 3 מיליון שקלים.

תומר גלאם: אני לא מקבל שקל.

תומר גלאם: במי זה פוגע?

תומר גלאם: גם הם עומדים בחזית, גם הם משלמים את המחיר, וגם ניקח להם מהשוטף.

תומר גלאם: אני צריך לקצץ עכשיו מהקייטנות, צריך לקצץ מהאירועים, צריך לקצץ מהרווחה.

תומר גלאם: למה?

תומר גלאם: כי המדינה לא משפה אותי בכלום.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: מכיוון שאני מכירה מצוין את המצב באשקלון, ואתה יודע שגם במהלך השנה הגעתי אליך, הן כחברת כנסת של הדרום והן כיו"ר ועדת המשנה למוכנות העורף.

נירה שפק: אני רוצה לשתף אותך בסטטוסים שקיבלתי תוך כדי, גם להתייחסותך.

נירה שפק: ועצם העובדה שאתה פה, ולמרות שאומרים שזה דיון לעוטף, אתה חלק מהעוטף בהקשר הזה.

נירה שפק: אתה לא מוגדר עוטף עזה, אבל האיום מגיע עד אליך.

נירה שפק: ולכן אתה פה.

נירה שפק: זאת אומרת, עצם העובדה שאתה חלק מהיישובים, הערים והרשויות שנמצאים כאן, זו אמירה שלי, זו אמירה של הוועדה, זו אמירה של הממשלה.

נירה שפק: גם זה שאתה פעם ראשונה במבצע הזה, הגעת בעצם לדיונים עם ראש הממשלה על הערכות מצב, זה מתוך הבנה שהעיר אשקלון צריכה לקבל את המענה.

נירה שפק: אזה זה לא פתרון, אבל זו אמירה.

נירה שפק: זה מראה שקודם כל מישהו שומע אותך.

נירה שפק: אבל זה לא מספיק, וחובת ההוכחה היא עלינו.

נירה שפק: הדבר הבא שחשוב לי לומר זה הנושא של המיגון.

נירה שפק: אני מזכירה שההחלטה על המיגון – אפשר להתווכח אם זה טוב או לא טוב – התקבלה בשנה האחרונה.

נירה שפק: מי שהעביר את זה היא ועדת הכספים הנוכחית.

נירה שפק: עכשיו אנחנו נשב ונראה מה קורה עם הנושא הזה.

נירה שפק: אבל בעצם שנים שצעקת, אתה וקודמך בנושא אשקלון - - - החלטה על המיגון התקבלה פה.

נירה שפק: דבר נוסף, אני רוצה התייחסות למה שאני קיבלתי מהרווחה.

נירה שפק: שר הרווחה מאיר כהן יחד עם המנכ"לית היו באופן אישי באשקלון במהלך המבצע, ואני קיבלתי עדכון שכל הילדים והאנשים עם צרכים מיוחדים שיתבקשו בצינור המוסדר בהערכות המצב שקיימתם לפנות אותם מהעיר, הם פונו למרכז שלווה, מרכז של משרד הרווחה.

נירה שפק: וגם היה סיפור ספציפי של ילדי עמותת אור שלום, שאפילו ניסיתי להגיע אליהם.

נירה שפק: הם פונו לבן שמן בקייטנה.

נירה שפק: היו 62 ילדים וילדות ועוד 28 אנשי צוות, מגילי 6 עד 16.

נירה שפק: אני לא אומרת שמה שאתה אומר הוא לא חמור.

נירה שפק: אני רק אומרת שיש דברים שנעשו.

נירה שפק: צריך לעשות עוד, וזה לא מספיק.

נירה שפק: אני גם רוצה לומר שמנכ"לית משרד ראש הממשלה, בשיחות שהיו לי איתה, עדכנה אותי שהיא מקיימת עבודת מטה זריזה ומהירה שהיא אישית מטפלת בה, מול כל משרדי הממשלה, על מנת לגבש החלטת ממשלה לעיר אשקלון.

נירה שפק: ובעיניי, זה הזמן גם שלנו פה בוועדה להיות מעורבים בזה, ואני מתכוונת להיות חלק מזה בבקרה שאנחנו ככנסת עושים על הממשלה, ולראות שניתן מענה.

נירה שפק: אני בקשר יומי עם מנכ"לית משרד ראש הממשלה נעמה שולץ.

נירה שפק: אתמול היה דיון עם מנכ"לי משרדי הממשלה, והנושא של אשקלון היה אחד הנושאים.

נירה שפק: אני מבקשת מהנציגים שפה להתייחס לכך.

נירה שפק: המצב באשקלון לא טוב.

נירה שפק: מה שנתנו זה פלסטרים.

נירה שפק: זה לא מספיק.

נירה שפק: גם התקציב שנתנו למרכז החוסן של העיר אשקלון – ויושבת כאן מנכ"לית הקואליציה לטראומה טלי לבנון – חצי מיליון שנתנו, וטוב שהבנו שצריך לתת את זה, וטוב שכך, כי אתה תשתמש בזה, וחצי מיליון אולי זה אפילו טיפה מכל מה שאתה צריך שם במרכז החוסן, זה פעולות שנעשו מבעוד מועד.

נירה שפק: אני מקווה שכל מי שפה שמע את האמירות הקשות והלגיטימיות של ראש העיר אשקלון.

נירה שפק: ואני אמשיך להיות איתך גם כחברת ועדה, ואנחנו נתייחס כאן.

נירה שפק: אני אשמח שתישאר אתה או תשאיר מישהו מטעמך שיקשיב, ונמשיך אחרי הדיון הזה לדבר ברמה האישית.

נירה שפק: אני רוצה לומר לך באופן אישי, שעם כל המצב הקשה שהיית בו, מבחינת גיבוי המשאבים והתוכניות הרבות – אפילו הנושא שהעלית, שאתה מפחד מהקטע שישלחו אותך, שתצטרך לפנות תושבים לתוך המקלטים, שרשת החשמל לא ערוכה ורשת הביוב לא ערוכה לכמות כזאת, כי המקלטים מפעם, אני מכירה, תאמין לי, כל שורה וכל דבר שחרצת.

נירה שפק: ופירטת פה אפילו מעט ממה שאני מכירה בפגישות הרבות איתך.

נירה שפק: אז על המנהיגות, על הניהול, ועל אורך הנשימה שנתת לממשלה, לכוחות הביטחון – לא היינו עושים את זה בלעדיך.

נירה שפק: תודה, תומר.

תומר גלאם: תודה רבה.

תומר גלאם: אני מאוד מעריך גם אתכם.

תומר גלאם: תודה.

נירה שפק: ראש הרשות הבא שאיתנו, אופיר ליבשטיין משער הנגב.

אופיר ליבשטיין: בוקר טוב לכולם.

נירה שפק: בוקר טוב, אופיר.

נירה שפק: מה שלומכם?

אופיר ליבשטיין: בוקר טוב לכולם.

אופיר ליבשטיין: נעשה את זה קצר.

אופיר ליבשטיין: אני חושב שאפשר להגדיר שהתוכנית שיצאה לפועל להפוגות עבדה בהצלחה, ואחרי שבחנו אותה, היא עובדת טוב, הצגנו את זה כבר במבצע הקודם, וראינו שזה עובד.

אופיר ליבשטיין: ועכשיו זה עבד עוד יותר מסודר.

אופיר ליבשטיין: יישר כוח.

אופיר ליבשטיין: זו הזדמנות להגיד תודה ליורם ולכל הצוות, שאפו ענק.

אופיר ליבשטיין: דבר שני, אני חושב שכל הנושא של התקשורת מול מקבלי ההחלטות, הקשר איתם, גם בצבא, הרמטכ"ל, אלוף פיקוד דרום, אלוף פיקוד העורף, עד הדרג הפוליטי, שר הביטחון, ראש הממשלה – גם רם, זה שאתה הגעת, פנטסטי, כל הכבוד, אני חושב שזה חשוב מאוד.

אופיר ליבשטיין: כולכם עשיתם עבודה טובה בעניין הזה.

אופיר ליבשטיין: בסוף התקשורת, כשאנחנו יודעים, כשאנחנו מדברים איתכם, ואנחנו בפחות ערפל, אנחנו יכולים להעביר את המסר הזה גם לתושבים, ואני חושב שזה עובד טוב.

אופיר ליבשטיין: בנושא של הפיצויים – צריך לראות שזה יוצא לפועל כמו שמדברים.

אופיר ליבשטיין: מה-2 בחודש, כל מי שלא יכול להגיע לעבודה, שהיה אסור לו להגיע לעבודה, שיקבל את הפיצוי.

אופיר ליבשטיין: זה ברמת השכירים.

אופיר ליבשטיין: החלק השני זה הנושא העסקי.

אופיר ליבשטיין: כל הנושאים העסקיים, גם בחקלאות, גם בתיירות, בהסעדה – למצוא את המנגנון הכי פשוט בשביל שהם לא ימשכו את האנשים.

אופיר ליבשטיין: זה שאנשים מרגישים שמושכים אותם, ולא נותנים להם את המענה טוב – ואני מדבר על בעלי עסקים – אנחנו צריכים לראות מה צריך לעשות בשביל לפתור את הבעיה הזאת, שזה לא ישאיר לבעלי עסקים טעם שהם נשארים מאחור.

אופיר ליבשטיין: דבר אחרון, אני חושב שהיה פה מבצע שנוהל היטב, גם ברמה הפוליטית והמדינית, גם ברמה הצבאית, ואנחנו צריכים להיות עם הפנים קדימה לתרחישים האחרים.

אופיר ליבשטיין: זה היה תרחיש ללא חמאס.

אופיר ליבשטיין: זה סיפור אחר לגמרי.

אופיר ליבשטיין: עכשיו צריך להסתכל, אוקיי, זה היה בקנה מידה כזה.

אופיר ליבשטיין: איך אנחנו מתארגנים לסיכון אחר לגמרי עם חמאס, איך אנחנו מתארגנים לתקופה ארוכה יותר, ואיך אנחנו מתארגנים במקביל בחזית הצפונית.

אופיר ליבשטיין: בזה צריך להשקיע עכשיו את האנרגיה.

אופיר ליבשטיין: תודה ועל הכיפאק על התפקוד וההתנהלות.

אופיר ליבשטיין: עכשיו אנחנו צריכים להסתכל קדימה ולהגיד מה קורה אם בעוד שבועיים או שלושה, או חודש או חצי שנה, החמאס פה – וזה ליגה אחרת מבחינת קצב אש, אורך וכל מה שקשור, ומה קורה עם החזית הצפונית ואיך זה משפיע על נושא הפינויים, כמו ההפוגות האלה, כי זה משנה את כל כללי המשחק.

אופיר ליבשטיין: אלה הדברים, מבחינתי.

אופיר ליבשטיין: יישר כוח לכולם.

אופיר ליבשטיין: תודה רבה.

נירה שפק: אופיר, תודה גם לך על הניהול של המועצה, על הירידה לפרטים.

נירה שפק: נסעתי בין היישובים וראיתי אותך מגיע לכל מקום, לכל נקודה, מדבר עם התושבים, הערכות מצב ואורך הנשימה שיצרתם לנו.

נירה שפק: אני חייבת להגיד גם ברמה האישית – אני תושבת אצל אופיר ביישוב.

נירה שפק: אתמול חזרתי בלילה, וכשנכנסתי מצאתי על השער של הקיבוץ: ברוכים השבים הביתה, ברוכים הבאים עם עלות השחר.

נירה שפק: יפה.

נירה שפק: זה היה מרגש.

נירה שפק: למרות שהייתי פה.

נירה שפק: התרגשתי כשנכנסתי ליישוב.

נירה שפק: וכמו בעוד יישובים, אצלך במועצה בעצם לא נגמר המבצע, כי היום יש לנו את הקליטה של התושבים ביישובים.

נירה שפק: המון תודה על כל מה שאתה עושה שם, וכמובן, על נושאים שדיברנו במקביל ונמשיך לעבוד עליהם.

נירה שפק: אני מברכת את אלון דוידי שלא יכול להצטרף אלינו, כי גם הוא צריך לנשום.

נירה שפק: אבל אני מכירה את כל הנושאים, וישבנו אצל אלון דוידי, ראש עיריית שדרות, והרשימות קיימות אצל כולנו.

נירה שפק: שרי הממשלה הגיעו אליו, החלטות ממשלה.

נירה שפק: אז אני רק אומר שאת כל הנושאים העברתי למשרדים הרלוונטיים, ואני אבקש תשובות ונייצג את אלון בכבוד.

נירה שפק: נשאר לנו ראש רשות אחרון שעוד לא דיברנו איתו, איתמר רביבו מחוף אשקלון.

קריאה: הוא לא נמצא.

קריאה: הוא יצטרף.

נירה שפק: אז כשהוא יוכל להצטרף, אנחנו נעצור.

נירה שפק: אורטל, תגידו לי מתי הוא יכול להצטרף.

נירה שפק: אנחנו נעצור ונגיד.

נירה שפק: אני חייבת להגיד הערה אחת לגבי מה שעלה כאן, נושא הפיצויים שהעלה אופיר ליבשטיין, ראש מועצת שער הנגב, שהנושא הזה כבר הוחלט ויצא.

נירה שפק: הייתה ישיבה של ראש הממשלה, האוצר ומנכ"לית משרד האוצר.

נירה שפק: יצאו גם הודעות לתקשורת באופן רשמי, שהימים לפיצויים ייספרו מה-2 באוגוסט, מיום חסימת הצירים, ולא מיום הירי.

נירה שפק: זאת אומרת, נושא שתמיד היה עליו מאבק, ממתי עד מתי, הוא נושא שכבר טופל.

נירה שפק: אני גם מעודכנת והייתי בזמן אמת כשמנכ"ל משרד האוצר, יחד עם שר האוצר, עשו דיון ספציפי עם רשות המסים על הנושא הזה.

נירה שפק: התקיימו דיונים עם מנכ"לית המשרד, ואנחנו נעדכן ונמשיך לעדכן.

נירה שפק: הוועדה הזאת לא סיימה את עבודתה בנושא הזה.

נירה שפק: אני רוצה שנעבור לסבב.

נירה שפק: תהיו קצרים, כי נתנו את העיקר לראשי הרשויות.

נירה שפק: העבודה שיורם עשה כאן, וברמה האישית, גם השיח היומיומי, בכל שעה, בכל דקה על כל נושא, היה חדש לי והיה לי כיף.

נירה שפק: יורם, בבקשה.

יורם לרדו: ראשית, שלום לכולם.

יורם לרדו: אני שמח שאת הפגישה הזאת אנחנו עושים בשוך הקרבות, למרות שאני יודע שאת יזמת אותה תוך כדי, ואני חושב שזה דבר מאוד חשוב.

יורם לרדו: באיזשהו מובן אני חש גם סגירת מעגל, שכן את השיח החלנו כלקח משומר חומות, עם התחושות הקשות מאוד, עם אי ההחלטה על הפינוי הצבאי.

יורם לרדו: ודרך אגב, למי שאמר פה שהוא לא מחודד על העסק, אז אנחנו נחדד, אבל התוכנית הצבאית היא באמת מדוגמת, כמו שהצבא יודע לעשות פינויים, למרות שברירת המחדל לעולם תהיה – זה על פי הדירקטיבה של שר הביטחון, מה שעשינו עכשיו.

יורם לרדו: אבל התחושות מ'שומר החומות' היו לא טובות.

יורם לרדו: ואני רוצה להגיד לך, חה"כ נירה, במדינה שלנו תפקיד הכנסת זה להסתכל ולבקר ולתמרץ את הרשות המבצעת.

יורם לרדו: ואנחנו הבטחנו, ואת לא הרפית.

יורם לרדו: לזכותך ייאמר.

יורם לרדו: ואני שמח שאנחנו יושבים היום בסיכום שהוא סיכום חיובי.

יורם לרדו: מלכתחילה, הכלי שחשבנו שהוא הכלי הרלוונטי זה לתת לראשי המועצות שמכירים באופן אינטימי את האוכלוסייה שלהם, את הכלים, ובחיכוך עם ראשי מועצות בסבב האחרון, ראש המועצה הוא באמת אסטרטג והוא פסיכולוג - - -

נירה שפק: הוא לבנת היסוד.

נירה שפק: הוא יודע הכי טוב מה קורה אצלו.

יורם לרדו: חבל על הזמן.

יורם לרדו: הוא פסיכולוג והוא אסטרטג.

יורם לרדו: מדהים, מדהים.

יורם לרדו: והוא אופרטור, וזה אירוע-אירוע.

יורם לרדו: בנימה אישית, חה"כ נירה, אתמול היינו בביקור עם שר הביטחון בזיקים, והוא נפגש עם משפחה שחזרה מהפוגה.

יורם לרדו: והסיפור שלהם, כולל זה שפעם ראשונה בסבב הילדים לא חוו 'צבע אדום', מבחינתי, היה שווה את הכול.

יורם לרדו: זה בפתיח, ומכאן ניגש לגופם של עניינים.

יורם לרדו: (הצגת מצגת) מה שיוצג כאן זה סקירה כללית.

יורם לרדו: אחר כך נדבר על האירועים ונדבר על משב הרוח, שלהבנתי, הוא הגיים צ'יינג'ר בסבב הנוכחי.

יורם לרדו: צריך להגיד את האמת.

יורם לרדו: בסוף, הדבר הזה נתן ודאות, נתן ביטחון, ובעיקר לא רק את התחושה, אלא את האמונה שמדינת ישראל באמת מתכוונת להיות עם האנשים שנמצאים בחזית.

יורם לרדו: אז נדבר על התוכנית הזאת בכמה מילים, ואחר כך נעביר את רשות הדיבור לראש מטה פיקוד העורף שתסקור את האירועים, גם את מדיניות ההתגוננות, ואחר כך נדבר גם על המלצות להמשך.

יורם לרדו: אז בתמצות אני אעבור על הדברים האלה.

יורם לרדו: השקף הבא, בבקשה.

יורם לרדו: אז זאת השתלשלות העניינים.

יורם לרדו: בסך הכול, כולנו היינו וכולנו מכירים, ולא נחזור על האירועים.

יורם לרדו: אבל אני חושב שאחד הדברים החשובים, בטח בהקשר של משב רוח, זה הסיפור שברגע החל האירוע ומיד ניתן האישור, ומבחינתי, אחד הדברים שנעשה זה נפיק לקחים ונלמד, ונראה שאנחנו מחודדים ומשויפים, מתי העיתוי של התוכנית, אפרופו מה שירקוני אמר, מתי זה צריך להיות מופעל, וכן הלאה.

יורם לרדו: אבל אני חושב שבסך הכול ההתנהלות פה מלמדת שהעיתוי של ההפעלה היה עיתוי נכון.

יורם לרדו: וכפי שאמרתי, בסוף לשמוע את המשפחה מזיקים אומרת שהילדים לא חוו בסבב 'צבע אדום' – מבחינתי, זה אומר הכול.

נירה שפק: יורם, אני רואה שמופיע 2 באוגוסט.

נירה שפק: זה גם התקדמות.

נירה שפק: הנה הדבר שחיפשתי.

יורם לרדו: נכון, נכון.

יורם לרדו: חד משמעית.

נירה שפק: ממש חיכיתי למצגת שלך, לראות ממתי אתם סופרים.

יורם לרדו: מ-2 באוגוסט.

נירה שפק: מהיום שהאזרחים הוגבלו בחופש התנועה שלהם.

נירה שפק: יפה מאוד.

יורם לרדו: חד משמעית.

יורם לרדו: מבחינתנו, הסבב השקט הזה הוא סבב לכל דבר ועניין.

יורם לרדו: השיבושים יצרו הפרעות, ולכן מהרגע שבו העסק הזה הוכרז, מבחינתנו, זה היה ברור מאליו.

יורם לרדו: זו גם הנחיית שר הביטחון, ואני שמח שקלענו ביחד לאותו דבר.

יורם לרדו: מכל מקום, הסיפור מתחיל, כפי שתיארה חה"כ נירה, עוד מ'צוק איתן' ומלקחיו, וביתר שאת ב'שומר חומות', שכן הייתה תוכנית צבאית שלא הופעלה, משיקולים צבאיים, וטוב שכך, שכן להפעלת תוכנית על ידי הצבא יש משמעויות גם מעבר לפרקטיקה של הוצאת אנשים, וגם לא היה באמת צורך מבצעי קונקרטי או סכנה ברורה ומידית.

יורם לרדו: אבל לא הופעלה תוכנית אחרת.

יורם לרדו: ובשיח שעיצב, בסופו של דבר, את ההבנות, ודרך אגב, חלקו גם קרה בכידרור פה עם יו"ר ועדת המשנה, ובעיקר עם ראשי המועצות, עיצבנו מענה שהוא, מבחינתי, ברירת מחדל.

יורם לרדו: הלוואי שלא יהיו יותר סבבים והלוואי שלא נפעיל שום תוכנית בהקשר הזה.

יורם לרדו: אבל מבחינתי, זה המודוס אופרנדי האולטימטיבי בהינתן מצב כזה או דומה לו.

יורם לרדו: מי שלקח חלק זה ראשי המועצות, בהתחלה עם אמון מסויג.

יורם לרדו: אבל לשמחתי, הם נרתמו לעניין, חוזים נצורים.

יורם לרדו: דרך אגב, גם ידענו תוך כדי לתגבר בניסיון שיש לנו ממלונות קורונה כדי להגדיל את המאתר של החדרים.

יורם לרדו: ובסך הכול למדנו שהעסק הזה יודע לעבוד בהתקשרויות מבעוד מועד, ויודע גם לקבל תגבור אד הוק באינוונטר נוסף של חדרים בעת הצורך.

נירה שפק: מה שעשית תוך כדי בשיחות לילה שהיו בינינו.

יורם לרדו: נכון.

יורם לרדו: דיברנו על הנשק הסודי שאנחנו מפעילים לעניין.

יורם לרדו: בחור שאנחנו מכירים, ודרך אגב, המשימה שלו הייתה בכלל לפתוח מלונות קורונה.

יורם לרדו: מי שמכיר את המאמץ המדינתי של לפתוח המון מלונות ולשים מבודדים, וכן הלאה – אז יש לנו את המנגנון ויש לנו את האיש המתאים שסייע ועשה עבודה מצוינת.

יורם לרדו: לרח"ל יש תפקיד מרכזי בלחימה, היא המתאם של הרציפות התפקודית הלאומית.

יורם לרדו: ולמעשה, כל משרדי הממשלה פותחים את חמ"לי החירום שלהם.

יורם לרדו: דרך

יורם לרדו: אגב, יש לנו יקל"מים, יחידות קישור, מילואימניקים שיושבים בחמ"לים, ובצורה הזאת מנטרים את תמונת המצב.

יורם לרדו: ויש לנו, יחד עם פיקוד העורף, חמ"ל אחוד שבו הם מנטרים את תמונת המצב המשקית מהרשויות.

יורם לרדו: אנחנו מביאים את תמונת המצב המשקית של משרדי הממשלה והרשויות הייעודיות, ובצורה הזאת אנחנו מנטרים ומשפיעים, ומנחים ומתעדפים, את כל הרציפות התפקודית הלאומית.

יורם לרדו: זה המנגנון.

יורם לרדו: הוא נבנה בשנה האחרונה עם פיקוד העורף.

יורם לרדו: ולהבנתנו, זה המודל שבמלחמה בהיקף רב-זירתי או אחר, כשהשיבושים במשק יהיו משמעותיים, אז זה המודל שיעבוד ויפעיל את המשק בשעת חירום לאספקת השירותים והמוצרים האחרים.

יורם לרדו: אני חושב שמה שהתהווה בין פיקוד העורף לרח"ל הוא מודל שלא היה.

יורם לרדו: וצריך להגיד את האמת, בסבב הזה או באירוע הזה הוא באמת לא אותגר.

יורם לרדו: הרציפות התפקודית, ייצור המוצרים, אספקת השירותים לא אותגרה, ולכן , אומנם חמ"לים נפתחו והערכות מצב נעשו - - - אבל באמת-באמת שלא היה צורך.

יורם לרדו: תוכנית משב רוח מדברת על כך שמבעוד מועד יצרנו מנגנון שבו כל רשות, על פי התאמה יישובית, קהילתית, שכן כפי שאמרתי, ראש הרשות מכיר כל יישוב, ואם נדרש לפנות אותם באופן קהילתי, קבוצתי או פרטני, אז היא נבנתה, תקצבנו את העניין הזה, שמנו את הכללים - - -

רם בן ברק: אני הייתי שם תוך כדי, ואני מבין שיש פער בין קיבוצים למושבים.

רם בן ברק: הקיבוצים יודעים בדיוק לאן הם מתפנים, ויש להם בדרך כלל קיבוצים שמארחים אותם.

רם בן ברק: ובמושבים הדבר הזה פחות מסודר.

יורם לרדו: מי שמוביל את המענה הם ראשי המועצות.

יורם לרדו: בקיבוץ שרוצה להתפנות כקהילה, אז הסגירה היא מבעוד מועד מול קהילה קולטת.

יורם לרדו: במושבים, שזה התפנות פרטנית, זה מול מאתר חדרים במלונות או בבתי הארחה.

יורם לרדו: קודם כל, זו פעם ראשונה שהעסק הזה יוצא לפועל, ואנחנו נלמד ונשתפר.

יורם לרדו: חה"כ בן ברק, אנחנו נלמד ונשתפר ביחד עם ראשי המועצות.

נירה שפק: גדי ירקוני, שיש אצלו המון מושבים, לקח חברה שעשתה שיבוץ מלונות, שיבוץ יישובים.

נירה שפק: ואז יש חברה שמתעסקת, מחזיקה מאתר, וזה עבד מצוין.

נירה שפק: יש לקחים שצריך עוד להפיק.

נירה שפק: למשל, בנתיב העשרה, שזה מושב עובדים שצריכים לעבד את האדמה.

נירה שפק: רוב העבודות שם הן לא עבודות חופשיות, ואחד הלקחים שעלה הוא שפינוי יהיה בטווח שיאפשר להם לחזור ולעבד את האדמה.

נירה שפק: זה שאני במרחק שלוש שעות נסיעה לכל כיוון, זה לא עוזר לי.

נירה שפק: נלמד, נלמד.

נירה שפק: זו פעם ראשונה שזה יצא לפועל.

נירה שפק: קודם כל, היה להתפנות.

נירה שפק: קודם כל, כמו שאמרת, שר הביטחון הגיע לשם והילדים לא חוו את זה.

נירה שפק: אז רם, אתה צודק, ברמת המושבים אנחנו צריכים לעשות העמקה.

יורם לרדו: מכל מקום, המספר הזה מעודכן לאתמול – היום מתחילים כבר לחזור חזרה, אבל 8,000 איש ניצלו.

יורם לרדו: אני מניח שהמספרים טיפה יעלו עם שדרות.

יורם לרדו: אבל זו כרגע התוכנית.

יורם לרדו: וכפי שאמרתי, פעם ראשונה שהעסק הזה יצא לפועל, והוא נטע אמון, בעיקר אמון.

יורם לרדו: בסוף, החוזה הלא-כתוב בין מדינה לאזרחיה צריך להיות מבוסס על אמון, ואני חושב שהתוכנית הזאת יצרה אמון.

יורם לרדו: ומבחינתי, מבחינת שר הביטחון, בדירקטיבה שהוא נתן, זה המודוס אופרנדי בברירת המחדל להפעלה.

יורם לרדו: נקווה שלא נצטרך להפעיל אותו יותר אף פעם.

נירה שפק: יורם, ברשותך, אני עושה משהו חריג ועוצרת.

נירה שפק: צופה בנו בכל הדיון יושב-ראש הכנסת.

נירה שפק: הוא נמצא בסיור בעוטף והוא מקשיב לנו, והוא ביקש לעלות.

נירה שפק: הוא נמצא כרגע באשכול.

נירה שפק: כבוד יושב-ראש הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

גדי ירקוני: נירה, פעם אחת הצלחתם לסגור ליושב-ראש הכנסת את הפה, ניצלתם את זה עד הסוף, הא?

גדי ירקוני: בסדר, עכשיו הוא בחשבון איתכם.

גדי ירקוני: זה לא אני.

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם, נראה לי שהדיון והנושאים שאתם עוסקים בהם הם הרבה יותר חשובים מהשיחות שלי ומביקור שלי יחד עם גלי.

מיקי לוי: יישר כוח על העשייה.

מיקי לוי: יש כמה נושאים שכולנו עדיין אמורים לפתור.

מיקי לוי: רק אתמול החלפתי עם נירה כמה וכמה מסרונים בנושא אותם יישובים שעדיין לא נכללים.

מיקי לוי: נראה מה לעשות עם זה, גם בוועדת הכספים, גם באישורי ממשלה.

מיקי לוי: יש דיון מליאה ב-15 באוגוסט.

מיקי לוי: לא בטוח שנצליח להכניס את הנושאים האלה ללא בסיס כלכלי, תקציבי, אבל בזמן שנשאר נעשה את המקסימום.

נירה שפק: מיקי, תודה רבה, קודם כל, על זה שאתה שם, וגם על זה שהדיון הזה מתקיים, כי גם היה קשה להביא אותו, וגם כשדיברתי איתך הפעלת את היכולת שלך לקצר זמנים ולעשות את זה עכשיו, אחרת לא היינו יכולים להיפגש היום.

נירה שפק: תודה רבה.

מיקי לוי: אני מאחל לכם בהצלחה ודיון פורה.

גדי ירקוני: ברשותכם, אנחנו יורדים מהזום, ואני הולך לתת למיקי סקירה על מה שקרה פה.

נירה שפק: בהצלחה.

רם בן ברק: תנצל את זה שהוא שם, גדי.

נירה שפק: יורם, סליחה.

יורם לרדו: אני שמח להעביר את רשות הדיבור לראש מטה פיקוד העורף.

נירה שפק: לירון, ברכות.

נירה שפק: תת-אלוף אישה, תמיד כיף לי לראות.

נירה שפק: ועם ההיכרות של הרקע שלך אני גם יודעת שעם ישראל זכה.

לירון דונל: (הצגת מצגת) תודה רבה.

לירון דונל: אני חושבת שלצד ההצלחות המבצעיות במבצע, יש הצלחה אזרחית מאוד גדולה.

לירון דונל: אני חושבת שהנחיות ההתגוננות שפיקוד העורף הפיץ – ואם תעברו שקופית, גם תראו אותן – היו במידה ובהתאם לאיום.

לירון דונל: תמיד אנחנו מנסים לאזן בין היכולת שלנו לקיים שגרת חירום ובין הרצון להציל חיים.

לירון דונל: ולכן ביומיים הראשונים ההנחיות היו מחמירות גם לעוטף וגם לכל איזור לכיש והנגב.

לירון דונל: אבל כן שימרנו את השגרה בשאר הארץ.

לירון דונל: ככל שהימים עברו והבנו את גודל האיום, הקלנו ואפשרנו יותר שגרת חיים.

לירון דונל: נתבקשתי להציג כאן את הנתונים, ובפתח הדברים אני אגיד שצה"ל ביממה אחרי המערכה ומקיים למידה וניתוח של כלל הנתונים.

לירון דונל: אם תעברו שקופית, תראו את היקף הירי לעורף.

לירון דונל: 952 שיגורים לעבר מדינת ישראל.

לירון דונל: 73% מהם הם לשטח פתוח, ורק 27% לשטח בנוי.

לירון דונל: היו לנו 24 נפילות בשטח בנוי.

לירון דונל: משרד הבריאות התייחס לנפגעים, אבל הנפגעים שלנו ככלל במבצע הזה הם קלים, ללא הרוגים.

לירון דונל: לא שמתי את הנתונים כי הם עדיין בניתוח, אבל מניתוח ראשוני של הנתונים, עיקר הירי ליישובי העוטף, שדרות ואשקלון במיקוד.

לירון דונל: זה לא חדש לנו, הירי לאשקלון והאיום הגובר עליה.

לירון דונל: זה בא לידי ביטוי גם בהיקפי הירי.

נירה שפק: חשוב לי להתעכב על הדבר הזה ולהגיד עוד תודה שהוועדה הזאת עסקה בה, ורם, אני יודעת שעסקת בזה באופן אישי.

נירה שפק: אנחנו רואים את השיגורים מול הנפילות.

נירה שפק: כיפת ברזל ולוחמי ולוחמות כיפת ברזל עשו כאן עבודה מדהימה.

נירה שפק: אנחנו רואים את המספרים, אבל כל מספר כזה הוא עולם ומלואו.

נירה שפק: זה לא קצת.

נירה שפק: אבל אנחנו רואים את המספרים בין הלמעלה ללמטה.

רם בן ברק: אומרים, ארגון קטן, אבל הם ירו 1,200 טילים בארבעה ימים.

רם בן ברק: זה לא מעט.

לירון דונל: זה לא מעט, נכון.

לירון דונל: הם לא באותה איכות כמו של חמאס, אבל אכן, לא מעט, ויותר מ'חגרה שחורה'.

לירון דונל: אם נדבר על התנהגות אוכלוסייה, אז ככלל ראינו שהאוכלוסייה בהחלט פעלה באופן אפקטיבי, התנהלה בהתאם לכללים.

לירון דונל: כמו שאמרתי, עיקר הפציעות היו מהלחץ, לרוץ למרחב המוגן, אבל נשמעו להנחיות, ותמונת מצב הנפגעים היא ראי לכך.

לירון דונל: ראינו בקיאות של האוכלוסייה וגם שימוש נכון יותר בפלטפורמות שלנו.

לירון דונל: זאת אומרת, הם יודעים לאן להיכנס, איפה למצוא את המידע, ובהתאם לזה אפילו ראינו עלייה במערכות הכתובות שלנו.

לירון דונל: זאת אומרת, להיכנס לפורטל, לראות איפה המרחב המוגן שלי, מה אני צריך לעשות כדי להתגונן, והרבה פחות טלפונים ביחס לזה.

לירון דונל: הניסיון של האוכלוסייה ניכר גם כן.

לירון דונל: תוכנית 'משב רוח' שיורם לרדו התייחס אליה נתפסה כהפקת לקחים משמעותית.

נירה שפק: תפרטי, כי אנחנו יודעים מה זה 'משב רוח'.

נירה שפק: תחזרי בשביל אלה שצופים בנו.

לירון דונל: כל תוכנית ההפוגות והוצאת התושבים להתרעננות הייתה דרמטית, הוערכה דרמטית, וזכתה לפידבק מאוד גדול, לא רק מהרשויות, אלא גם מהאזרחים עצמם.

ולדימיר בליאק: זו הייתה התוכנית החדשה הפעם.

לירון דונל: התוכנית החדשה.

לירון דונל: אנחנו גם העברנו סקר ראשוני.

לירון דונל: אנחנו מחכים לעיבוד ולתוצאות, אבל ממה שאנחנו מבינים מהשטח, התוכנית זוכה להערכה רבה והייתה משמעותית מאוד לתושבים.

לירון דונל: בנוסף, ראינו הצלחה והערכה רבה.

לירון דונל: זה אף פעם לא מובן מאליו לראות את מרכזי החוסן, את הצח"י, בתפקוד מרשים.

לירון דונל: ואני חושבת שזה מחזק את החוסן של האוכלוסייה והתוצאות ניכרות בשטח, וזה היה מדהים לראות.

נירה שפק: לירון, את יכולה לתת התייחסות, לפני שאת מגיעה לדאשבורדים, לנושא של אוכלוסיות מיוחדות?

נירה שפק: עשינו כאן בוועדה שני דיונים מיוחדים על אנשים עם לקויות, לא שומעים, עיוורים, ואמרנו שהם אחת מנקודות המבחן שלנו, הם החוליה שאנחנו צריכים הכי הרבה להתייחס אליה.

נירה שפק: הם לא החוליה החלשה.

נירה שפק: אנחנו החוליה החלשה אם לא ניתן להם מענה.

נירה שפק: או שאילן יתייחס לזה בהמשך, אם תרצו.

לירון דונל: אילן יתייחס.

נירה שפק: אז נמשיך איתך.

לירון דונל: לא היה אתגר משקי בהסלמה, שלושה ימים, רשויות התנהגו למופת.

לירון דונל: היקל"רים שלנו התייצבו לרשויות, כ-102 יקל"רים בכל הרשויות עד גוש דן.

לירון דונל: וזו תמונת המצב.

לירון דונל: על גבי השו"ב אנחנו יכולים לראות את תמונת המצב של כל אחד מול יעדי - - -

נירה שפק: אמצעי הראייה והשליטה.

נירה שפק: אני מבינה אותך, אבל יש לנו אזרחים.

לירון דונל: היום ברשויות יש מערכת לשליטה, לקבל תמונת מצב מרמת הרשות ועד רמת משרדי הממשלה, דרג מדיני.

לירון דונל: כולנו רואים תמונה אחת, מדברים בשפה אחת, ויכולים לראות את הצרכים של הרשויות.

לירון דונל: יורם דיבר על התהליך.

לירון דונל: הוא סדור, עם חמ"ל משותף שאנחנו יכולים לראות בזמן אמת.

לירון דונל: ואם תלחצו עוד, תראו שאנחנו בפילוח של כל רשות ורשות, וכל הרשויות התמודדו בצורה ראויה לציון וללא כל קושי.

נירה שפק: אין לנו צהוב ואין לנו אדום-כתום.

נירה שפק: כולן ירוק.

נירה שפק: מהמם.

נירה שפק: פעם ראשונה שאני רואה דבר כזה.

לירון דונל: כולן התמודדו בצורה נפלאה.

נירה שפק: מהמם.

נירה שפק: ולא שאין בעיות, אבל כולן תפקדו בצורה מצוינת.

לירון דונל: לגמרי.

לירון דונל: לאור תמונת מצב המיגון בדרום, פיזרנו 26 מיגוניות ואפשר לראות את המקומות שהן יועדו אליהם.

לירון דונל: ככלל, אנחנו מתעדפים מענה של שיפורי מיגון תוך כדי לחימה, בעיקר למקומות שיאפשרו את רציפות התפקוד, פערי מיגון בשכונות שהבנייה בהן היא בנייה קלה, וכמובן, לתשתיות לאומיות ומחזיקי חומרים מסוכנים.

נירה שפק: הופעלה תוכנית 'חלב שקדים' להורדת חומ"ס?

לירון דונל: הופעלה תוכנית 'חלב שקדים'.

לירון דונל: אז בעיקר בנייה קלה ושכונות ללא מיגון – שם פיזרנו את המיגוניות ועוד מוסדות דת ומתקנים חיוניים.

לירון דונל: אנחנו ממשיכים ברכש של הדבר הזה כי זה אף פעם לא מספיק לאור פערי המיגון הקיימים.

נירה שפק: זאת אומרת, 26 מיגוניות פוזרו אד הוק, מה שנקרא, מיגון מתפרץ מהמצבורים שלכם לאור הערכת מצב ונקודות סיכון.

לירון דונל: לגמרי.

לירון דונל: מול פערים שעלו לנו מהרשויות, ונקודות תורפה שהכרנו קודם לכן.

נירה שפק: אין פער במיגון מתפרץ?

נירה שפק: האם אנחנו צריכים להקים מרכז מיגון מתפרץ בעיר אשקלון כדי לתת לה מענה עד שתוחל תוכנית המיגון?

לירון דונל: יש לנו עוד מיגוניות במצבור, אבל בתוך תוכנית מגן העורף יש תוכנית רכש נוספת.

לירון דונל: זה לא מספיק מול הצרכים.

נירה שפק: נעשה על זה עבודה.

לירון דונל: עד כאן.

לירון דונל: המלצות שלנו?

יורם לרדו: המלצה ראשונה – וגם הסיוע שלך, חה"כ נירה, יתקבל בברכה – אנחנו רוצים לעגן את תוכנית 'משב רוח' בתוך החלטת הממשלה, כפי שאת יודעת, שהולכת ומתגבשת, וראש הממשלה הבטיח החלטת ממשלה מעודכנת לעוטף עד ראש השנה.

יורם לרדו: אנחנו רוצים ש'משב רוח' יהיה התוך התוכנית לא כאיזה פק"ל הפעלה כזה או אחר, אלא כמשהו מדינתי.

לירון דונל: אנחנו חושבים מעבר לתוכנית מגן העורף שנתנה בעיקר מענה לצפון ומענה נקודתי לדרום, שנכון לבנות תוכנית אינטגרטיבית חוצת-משרדים לשיפור המוכנות עד 20 ק"מ.

לירון דונל: אנחנו מבינים שאשקלון היא המיקוד, אבל לא רק.

לירון דונל: אנחנו מכירים פערים נוספים.

לירון דונל: צריך לטפל טיפול מערכתי במרכיבים רבים לחיזוק העמידה.

רם בן ברק: לא יהיה נכון לעשות לאשקלון תוכנית ייעודית מיוחדת?

לירון דונל: אשקלון חייבת מיקוד.

נירה שפק: היא חייבת מיקוד.

נירה שפק: היא גם יושבת על אתרים אסטרטגיים, ולכן היא יעד.

נירה שפק: להבדיל מרשויות, שאם אתה עושה מעגל שהם באותו היקף, אבל אין להם שם דברים שמהווים איום.

לירון דונל: לגמרי.

לירון דונל: ויש פערים נוספים בטווח של עד 20 ק"מ שחשוב לנו להציג ומשרדי הממשלה מכירים, ואני חושבת שנכון להסתכל על זה.

לירון דונל: המיקוד הוא לגמרי אשקלון.

לירון דונל: זאת ההמלצה הראשונה.

לירון דונל: ההמלצה השנייה נוגעת למימוש תר"ש רשויות.

לירון דונל: זה פרויקט שאנחנו עושים עם משרד הפנים.

לירון דונל: זו תוכנית רב-שנתית לרשויות, והיא נועדה לטפל במה שדיבר ראש מועצת שדות נגב על מרכזי הפעלה, גרורי חילוץ, העצמאות של הרשויות לתפקד בזמן חירום.

לירון דונל: התוכנית מסתיימת השנה, ואנחנו צריכים להסתכל ולבנות אותה קדימה.

לירון דונל: עד כה טיפלנו ב-65 מרכזי הפעלה במדינה, ועוד 100 גרורי חילוץ, ואנחנו חייבים להמשיך לחזק את הרשויות.

נירה שפק: לירון ויורם, עלו כאן דברים שלא יכולים לחכות להחלטת ממשלה.

נירה שפק: ושוב אני אתן דוגמה אישית.

נירה שפק: כשאני אמורה לצאת מהרחוב שלי בקיבוץ, יורים עליי, יש צלף.

נירה שפק: ואפילו לא היו מחסומים, כי צה"ל היה צריך את המחסומים.

נירה שפק: לקחו סס"לים וסגרו.

נירה שפק: כל מיני דברים כאלה שאי אפשר, צריכה להיות ערכה לרבש"צים.

נירה שפק: הוא רוצה ערכת מחסום, הוא רוצה אלמנטים מסוימים, הבטונדות הקטנות שיש למע"צ אדום-לבן.

נירה שפק: דברים כאלה צריך מחר בבוקר, אתמול.

נירה שפק: יש?

לירון דונל: חלק מהמרכיבים שציינת הם בתוך התוכנית שדיברתי עליה, שאנחנו נותנים לרשויות, וחלק אולי צריך להרחיב מול הצורך שיעלה בהמשך.

נירה שפק: וכנ"ל הנושא שהגדרתי קודם, של הרבש"צים.

נירה שפק: בסוף ראינו את הקריסה, וזה היה קודם.

נירה שפק: חייבים תוכנית גיוס להם לא בהיבט הצבאי של הגנה על היישוב.

נירה שפק: אלא כשכולם עוזבים, הנטל והעומס שעליהם – בסוף, כמה שעות לפני הסיום אישרנו לרבש"צים לגייס חצי כיתת כוננות.

נירה שפק: אי אפשר.

נירה שפק: הם צריכים לתפקד.

נירה שפק: הייתה נפילה.

נירה שפק: הם צריכים להגיע.

נירה שפק: המפעל שנפגע בקיבוץ ניר עוז, הראשונים שכיבו את האש, לפני שהגיעו כב"א, היו צוות הכוננות שהיה בלי צו.

נירה שפק: אנחנו לא רוצים לסכן אותם.

נירה שפק: אנחנו רוצים שהם יהיו כמו שצריך, וגם זה במידי.

נירה שפק: תודה, לירון.

נירה שפק: תודה, יורם.

נירה שפק: לפני שנעבור לשאר הרשויות, הצטרף אלינו ראש מועצת חוף אשקלון איתמר רביבו.

נירה שפק: איתמר, קצר, אם אפשר.

נירה שפק: אבל כל מה שאתה צריך להגיד.

נירה שפק: אבל אם אני אגיד קצר, - - - יכעס עליי.

נירה שפק: זה ראש רשות.

קריאה: הוא לא בזום.

נירה שפק: אז תגידו לי כשהוא עולה.

נירה שפק: ואנחנו נעבור לבא בתור על פי המצע.

נירה שפק: אני רוצה להתחיל עם משרד הרווחה.

נירה שפק: אילן, תציג את עצמך.

אילן ברוש: שלום.

אילן ברוש: אני אילן ברוש, ראש אגף החירום של משרד הרווחה.

אילן ברוש: אני חייב לומר, אני חבר בכל הוועדות ועברנו הרבה מאוד סבבים.

אילן ברוש: הסבב הזה התנהל עם הרבה הפקת לקחים.

אילן ברוש: למרות שהוא היה קצר, מקומי, עם גב ועם יותר יוזמה שלנו.

אילן ברוש: אבל ברמה הלאומית, ופה אני אומר ליורם וללירון, החמ"ל האחוד, הערכות המצב, מערכת השועל, הניהול השוטף, זה מודל מצליח.

אילן ברוש: כל הכבוד.

אילן ברוש: שאפו.

אילן ברוש: ככה צריך לנהל מערכה בעורף.

אילן ברוש: ואני כבר ותיק.

אילן ברוש: אני עוסק בתחום הזה 20 שנה.

אילן ברוש: הניהול המערכתי בימים האלה של המערכה 'עלות השחר' הוא מודל מצליח.

אילן ברוש: גם לגבי 'משב רוח' אני אגיד מילה אחת.

אילן ברוש: דיברנו על זה והיינו בוועדה לפני שנה, והמודל של מרחק בטוח, שבעיניי אסור לפסול אותו, צריך לשמור אותו.

אילן ברוש: הוא מודל מוצלח.

אילן ברוש: הוא צריך להיות מודל שעובד בתרחיש יותר מורחב.

אילן ברוש: 'משב רוח' הוא מודל טוב לראשי הרשויות.

אילן ברוש: רק המלצה קטנה – לתת אפשרות לראש רשות להפעיל שיקול דעת מעבר ל-0–4, ויכולת נקודתית לגעת גם ב-0–7.

נירה שפק: בתקציב נפרד, אתה מדבר?

אילן ברוש: נפרד או לא.

אילן ברוש: אבל אם יהיה ראש רשות שב-0–7 יהיה לו מישהו נקודתי – אני לא אומר גורף, כי בגורף מדובר על מספרים גדולים – זה אפשרי.

אילן ברוש: אז ברמה הזאת של ניהול המערכה, שאפו אחד גדול.

אילן ברוש: לגבי סוגיית אנשים עם צרכים מיוחדים – חשוב לומר, במערכה האחרונה גם השר מאיר כהן וגם המנכ"לית סיגל אתמול ושלום עברנו בכל הרשויות.

אילן ברוש: גם באשכול, מנהלת המחלקה ליאורה, כשהיא ביקשה להוציא אנשים, לא מ-0–4, אלא בכלל, עם צרכים מיוחדים, הפעלנו את מרכז החירום.

אילן ברוש: עד היום, דרך אגב, ביקשו החרגה להשאיר אנשים עד היום.

אילן ברוש: מרכז שלווה הוא מרכז פתוח לאנשים שפונו מהעוטף.

אילן ברוש: כרגע יש בשלווה שתי משפחות שביקשו להשאיר אותם עוד יום אחד כדי להירגע קצת, ולהחזיר אותם רק בהמשך.

אילן ברוש: אבל גם באשקלון – היינו שם פיזית, ומנהלת המחלקה באשקלון ביקשה להוציא 14 משפחות עם מוגבלויות שכרגע המיגון שלהן לא תקין.

אילן ברוש: באותו רגע, תוך שעה, הוצאנו להן אפשרות להתפנות ולעבור למרכז שלווה, והמרכז פעיל וקולט.

אילן ברוש: הוא יכול לקנות עד 800 נפשות עם מיטות זמינות מעכשיו לעכשיו.

אילן ברוש: זה עובד.

אילן ברוש: נקודה שנייה – מרגע שמדיניות ההתגוננות, ופה אני חייב לומר שאפו גם לפיקוד, היא מדיניות מדויקת, בזמן, ידעה למצוא את האיזון בין ההגבלות, בעיקר לאנשים עם צרכים מיוחדים, לבין השמירה על ביטחונם.

אילן ברוש: פינינו את עמותת 'אור שלום' שהייתה בטווח ה-40 והייתה בקייטנה, ביום שישי בלילה היא פונתה לבן שמן שיצאה מטווח הסכנה.

אילן ברוש: כלומר, הטיפול הוא באנשים עם צרכים מיוחדים, לאור הפקת הלקחים, הייתה בתרחיש הזה מסודרת ונכונה.

אילן ברוש: ואני אומר שיש עוד מה לשפר, בעיקר בהקשר של מיגון של מסגרות.

אילן ברוש: גם המסגרות שהיו בכרמיה ובשדרות – לא אפשרנו להם לחזור ביום ראשון.

אילן ברוש: כרמיה היא מסגרת מורכבת מאוד, השארנו אותם במרכז הארץ ולא החזרנו אותם.

אילן ברוש: שוב, זה היה מצב של הערכות מצב שוטפות בעיקר בזכות האפשרות לתקצב – דרך אגב, המשרד תיקצב ב-2.5 מיליון שקל את כל הרשויות בעוטף עד קו ה-40 ק"מ.

אילן ברוש: הרשויות של 0–7 קיבלו 100,000 שקל לתפעול לצורך מתן מענים של רווחה - - -

נירה שפק: והעיר אשקלון?

אילן ברוש: 50,000 שקלים.

אילן ברוש: אבל מי שרצה, זה היה תקציב גמיש, ומנהלי המחלקות קיבלו את זה באמצעות ישראל בודיק, מנהל מחוז דרום שלנו ומחוז מרכז.

נירה שפק: על מחלקות הרווחה אתה מדבר?

אילן ברוש: חד משמעית, כן.

אילן ברוש: אני חייב לומר שזו הייתה מערכה קצרה, מקומית, אבל הפקת הלקחים הייתה.

אילן ברוש: יש לנו עוד כמה דברים לשפר ואנחנו על זה, ולהגיד תודה.

נירה שפק: אני רוצה גם להגיד תודה, כמו שאמרתי ליורם.

נירה שפק: את הנושא של הפינוי של הפנימייה, מה שנקרא, בשידור חי עשית את זה איתי.

נירה שפק: אני הייתי.

נירה שפק: ואני רוצה להגיד – צוות משרד הרווחה היה בכל מקום, וזה אחד הדברים שהיו יפה, שמשרדי הממשלה – תמיד אמרו שהם בנתק, הם לא היו בנתק, הם ירדו והם הביאו משימות מהשטח, וכל יום כינסה מנכ"לית משרד ראש הממשלה דיון הערכת מצב עם כל המנכ"לים, וזה היה מהמם.

נירה שפק: אז אילן, תודה ברמה האישית.

נירה שפק: אתמול הייתי בשדרות וראיתי את האנשים עם מוגבלות בקהילה ואיך הקהילה של שדרות עוטפת אותם.

נירה שפק: זה היה פשוט מרגש לראות את זה.

נירה שפק: וברמה אישית, אני חושבת שלך יש משהו.

נירה שפק: אילן הוא אלוף משנה במילואים, מפקד נפה בפיקוד העורף, הוא היה גם מג"ד בגזרה של אוגדת עזה.

נירה שפק: אילן היה מג"ד שלי, וראינו ובדיוק דיברנו בלילה איזה 180 מעלות בין מה שעשינו כשהיינו שנינו מפקדים בגזרה למה שקורה עכשיו.

נירה שפק: שנינו מחייכים, נכון?

קריאה: אני בטוח שטלי תרחיב על זה, אבל מרכזי החוסן וכל סוגיית החוסן גם קפצה פה מדרגה, ובטח תתייחסי לזה בהמשך.

קריאה: כל הכבוד.

נירה שפק: אנחנו עוברים עכשיו למשרד הפנים.

נירה שפק: אלי, בבקשה.

אלי מועלם: אני אלי מועלם, מנהל אגף פס"ח במשרד הפנים, אגף שאחראי על תחום של קליטת אוכלוסייה מפונה, אבל גם על חללים, ולשמחתנו הרבה זה לא בא לידי ביטוי כאן.

אלי מועלם: אני מקווה שגם לא יבוא לידי ביטוי באירועים הבאים.

אלי מועלם: יש פה הרבה מאוד יכולות שתוכננו מראש.

אלי מועלם: יש פה תהליכים ארוכי טווח שנעשו מאז 'צוק איתן' לאורך השנים, ואני חושב שהדברים הגיעו לידי בשלות במבצע הנוכחי.

אלי מועלם: ובסוף, הדבר הזה מחדד – כמו שאמרו ראשי הרשויות – את החוסן המרכזי ואת החוסן של ראשי הרשויות בתהליך של תכנון ראשוני ומלא.

אלי מועלם: בסופו של דבר, אני חושב שמאפשרים לראשי הרשויות לממש את התהליכים במתן התקציבים.

אלי מועלם: בעצם העובדה שאנחנו, משרדי הממשלה, יודעים לתת את המענה העוטף מאחורה הוא תהליך שמאפשר לנו לצאת ממבצע כזה בצורה איכותית וטובה.

אלי מועלם: צריך לקבע את התהליכים, כמו שנאמר פה.

אלי מועלם: אבל תזכרו שגם כשבונים תוכנית, עדיין יש יכולת של רשות פס"ח לתת מענים בהיבטים של מקומות קליטה וחיבור בין הגופים הקולטים לבין הגופים המפנים, ואני חושב שזה בוצע בצורה איכותית וטובה.

אלי מועלם: הרבה הערכה לכל מי שהיה שותף בתהליך.

אלי מועלם: אני חושב שבשיתוף פעולה אנחנו מצליחים להביא הישגים טובים מאוד.

נירה שפק: תודה, אלי.

נירה שפק: איזה לקח או שניים?

נירה שפק: אנחנו בסוף ועדה.

נירה שפק: חוץ מלמחוא כפיים ולהתרגש, אנחנו צריכים עבודה.

נירה שפק: יש משהו שאנחנו יכולים, ואתה ותיק - - -

אלי מועלם: אני חושב שהדבר המרכזי הוא תהליך המימוש.

אלי מועלם: קודם כל, ההיבטים של התוכנית הצבאית שאסור לבטל אותה, צריך להכין אותה כבסיס באירועים הרבה יותר מורכבים.

אלי מועלם: אבל עצם העובדה שחיבור בין התוכניות ומתן מענה אחוד בהיבט העברת המסר לתושבים, עד אחרון התושבים שידע במצב השגרה מה קורה בעת חירום ולאן הוא הולך, לשם אנחנו צריכים לכוון את היכולות.

אלי מועלם: ודבר שני, תהליך של קיבוע בהיבט התקצוב שבוצע פה בצורה איכותית וטובה, וקבלת החלטות מהירה לנושא התקצוב כדי שנוכל להוציא את אותם תושבים, הוא זה שמאפשר לנו בסוף את הגמישות ואת היכולות לתת מענה היקפי וטוב.

אלי מועלם: לשם אנחנו צריכים להמשיך לכוון, לחדד את זה, ולהכניס את אותו תהליך בעדכון החלטת ממשלה מלון אורחים, שאנחנו צריכים להביא לידי ביטוי לאחר שתוקם ממשלה.

נירה שפק: יש לי שאלה ברמת המשרד עצמו.

נירה שפק: דיברתי המון עם אלי רגב תוך כדי המבצע, ותודה גם לו.

נירה שפק: האם יש למשרד את הגמישות הנדרשת לקבלת החלטות לתקצוב אד הוק כמו שהיה עם אשקלון, או כמו שהיה עם ערים אחרות או כמו נתיבות במבצע הקודם?

נירה שפק: כי אם לא, אנחנו צריכים להסדיר תקנה שתאפשר לכם את זה כאן בוועדה.

נירה שפק: האם הייתה לך הגמישות הנדרשת שלא הביאה לפגיעה בקבלת החלטות למען התושבים והרשויות?

אלי מועלם: אני לא חושב שהייתה בעיה בקבלת ההחלטות או בגמישות, אבל זה לא תחום שאני בקי בו, אז אני לא רוצה לתת תשובה שהיא לא מהימנה.

נירה שפק: אז אנחנו נלמד אותו בדיון נפרד.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: איתמר רביבו, ראש מועצת חוף אשקלון, הצליח להתחבר אלינו.

איתמר רביבו: שלום לכולם, בוקר טוב.

איתמר רביבו: אני רוצה לפתוח באמירת תודה.

איתמר רביבו: תודה רבה לכולכם.

איתמר רביבו: אני חושב שראינו התגייסות, כמובן ברמה הצבאית, וגם ברמה האזרחית, שלכם, משרדי הממשלה, חברי הכנסת, כל הנציגים.

איתמר רביבו: מצאתי שותפים לעשייה בפרט באירוע הזה.

איתמר רביבו: אמרתי את זה בכמה הזדמנויות ואני אומר את זה כאן.

איתמר רביבו: יש לי תחושה טובה.

איתמר רביבו: אני חושב שהיא מבטאת גם את התחושה של התושבים, שבאמת הייתם פה ופחות נאלצנו לחזר אחר הפתחים, ובאמת הייתה אוזן קשבת.

איתמר רביבו: ואני חושב שזה משפיע בצורה משמעותית גם על תחושת הביטחון של התושבים.

איתמר רביבו: כנראה שיהיה הסבב הבא, אני לא יודע מתי זה יקרה, אבל אני חושב שזו אבן דרך מאוד משמעותית הלאה.

איתמר רביבו: אני חושב שגם הסיפור של ההתרעננות, - - - אני חושב שאפשר לומר שזה מחזק במידה רבה את המחשבה שלנו ואת האמירה שלנו שמדובר בפתרון טוב.

איתמר רביבו: הוא הופעל מהרגע הראשון, ממש איך שהתחיל הסבב האלים, נגדיר אותו ככה, אז קיבלנו מענה מהרגע הראשון ואמרו לנו שניתנה פקודת הפעלה גם לדבר הזה.

איתמר רביבו: אני חושב שזה עבד בסך הכול בסדר.

איתמר רביבו: זה לא קשור אליכם, אבל זה שזה יצא בשישי-שבת היה טיפה יותר קשה, אבל אני חושב שכל מי שרצה זכה למענה.

איתמר רביבו: אז תודה רבה לכם, תודה רבה לרח"ל, לפיקוד העורף, וכל מי שמעורב בזה.

איתמר רביבו: צריך לחשוב על זה, אבל בהתחלה היה דיבור שמי שיצא יצא, ומי שלא יצא ביום-יומיים הראשונים תינתן לו האפשרות אפילו במהלך השבוע הנוכחי לצאת להתרעננות.

איתמר רביבו: אני חושב שזה מגיע לזכות התושבים.

איתמר רביבו: אני לא חושב שאנחנו עושים להם איזושהי טובה.

איתמר רביבו: אז בסך הכול אני חושב שזה עבד בצורה טובה.

איתמר רביבו: אני מעיר בהערת שוליים שיכול להיות שהיה צריך לתת לזה להימשך גם למי שלא יצא או כאלה שיצאו החוצה ורצו קצת להתרענן.

איתמר רביבו: אני חושב שזה מגיע לאנשים.

איתמר רביבו: בסך הכול החוויה היא חוויה לא פשוטה ולא נעימה, למרות שאנחנו די מתורגלים בה.

איתמר רביבו: אבל בסך הכול יש אווירה טובה ותחושה טובה, גם ברמה הצבאית וגם ברמה האזרחית, ואני חושב שמגיע לכם רק מילים טובות.

איתמר רביבו: כמובן לכולם, לכל מי שעוסקים במלאכה, לכם חברי הכנסת, גם לשרים שהגיעו - - -

נירה שפק: ועוד יגיעו היום אליך.

נירה שפק: אנחנו נפגשים עם עוד שניים.

איתמר רביבו: נכון.

נירה שפק: איתמר, העלית נושא שלא דיברנו עליו קודמיך, וזה נושא שהיה על השולחן ואני ארצה שגם טלי וגם יורם יתייחסו אליו אחרי זה.

נירה שפק: זה הנושא של הוצאת תושבים מהיישובים.

נירה שפק: בעצם יש החלטה שמי שצמוד-סמוך גדר, יקבל פינוי בעלות של 320 ש"ח ליום.

נירה שפק: ויש שתי תפיסות; אחת שאומרת שזו לא מתנה, אלא מי שצריך את זה בגלל הצורך, הוא יכול להשתמש בזה, זאת אומרת, אנחנו חייבים לתת לו לצאת, וזהו, ונגמר המבצע ונגמר.

נירה שפק: עלתה סוגיה שאיתמר מוביל אותה – יש אנשים שמבינים את זה תוך כדי מבצע ואז הם יוצאים.

נירה שפק: ויש אנשים שמעבדים את זה יותר מאוחר, שהאסימון – למי שמכיר מה זה אסימון – נופל להם אחרי, והם צריכים את זה.

נירה שפק: זה שזה לא בטיימינג של המבצע זה לא אומר.

נירה שפק: אני, אברם, דוד, שולה, רם בן ברק – נפל לנו אחרי ואנחנו צריכים את זה כדי לעבור את אותו תהליך של פינוי המגירות שלנו, של לחזור למסלול.

נירה שפק: זה דבר אחד.

נירה שפק: והדבר השני, אוקיי, כולם יצאו, אבל נשארו מלא אנשים שלא יכלו לצאת.

נירה שפק: אם אלה אנשים שיש להם משקים, בעלי חיים, אם זה כיתות כוננות, צח"י וכאלה, שהם החזיקו – האם יש תקציב ומענה להם?

נירה שפק: כי עכשיו, מה שנקרא, להציל את המציל או משל אווזי הבר.

נירה שפק: אלה הדברים שאיתמר הוביל, ואני אשמח כאן להתייחסות.

איתמר רביבו: קודם כל, כדי שלא יישמע, אני אומר את זה הרבה בצורה - - - יישר כוח לכולם ותודה רבה.

איתמר רביבו: זה קודם כל.

איתמר רביבו: אבל אם אני מדייק את הנקודה, אני לא מבקש תקציב אחר.

איתמר רביבו: ההרשאה הראשונה שקיבלנו הייתה לשבעה ימים.

איתמר רביבו: אני גם לא מבקש לחרוג ממנה.

איתמר רביבו: זה עדיין במסגרת ההתראה שניתנה.

איתמר רביבו: פשוט, ברגע שיסתיים, אני מבין שזה צריך להסתיים.

איתמר רביבו: ואגב, יישר כוח גדול על זה שזה המשיך יום נוסף.

איתמר רביבו: אני אומר את הדברים, הכול ברוח טובה.

איתמר רביבו: וזה מגיע לכם, כי זה בזכות.

איתמר רביבו: גם כשהסתיים, אמרו, אנשים לא חוזרים באותו יום, יחזרו ביום שלישי בבוקר, וזה דברים שלא היו.

איתמר רביבו: אז הדבר הזה השתפר בצורה מאוד משמעותית.

איתמר רביבו: אני רק אומר, זה גם לא חורג מההרשאה.

איתמר רביבו: זאת אומרת, ההקצבה שניתנה לזה מלכתחילה, ובוא נגיד שהסבב היה נמשך שבעה ימים, אז זה עדיין בתוך ההרשאה.

איתמר רביבו: יכול להיות שזה היה מוארך.

איתמר רביבו: ואני מסכים שלא צריך להאריך את זה לשבועות קדימה.

איתמר רביבו: זאת אומרת, אם הסבב הסתיים ביום ראשון בערב או ביום שני בבוקר, ואמרנו שאפשר עד יום שלישי, אז לדעתי, אפשר היה לומר לאלה שלא יצאו שאפשר לקחת שלישי-רביעי, כמו שאחרים לקחו.

איתמר רביבו: זה לא רק כאלה שלא הספיקו.

איתמר רביבו: יש כאלה שאיך שמתחיל הסבב וטיפה לפני שהדבר הזה מופעל, כבר יוצאים החוצה.

איתמר רביבו: אנחנו רואים את הנהירה החוצה למשפחות.

איתמר רביבו: ונניח שעשו שישי-שבת אצל המשפחות, ומי שיצא מתוך היישוב ישירות לאותם כפרי נופש או למלונות, והם מצטרפים בשלב יותר מאוחר.

איתמר רביבו: צריך לקחת בחשבון שזה יולי-אוגוסט, ואלה חודשים שיותר קשה למצוא בהם חדרים.

איתמר רביבו: ראיתי מה זה עושה לילדים.

איתמר רביבו: אתמול היה אצלנו שר הביטחון בקיבוץ זיקים, ישב עם משפחה, דיבר עם ההורים - - -

נירה שפק: כן, דיברו על זה, הציגו את זה פה.

איתמר רביבו: הוא דיבר עם הילדים.

איתמר רביבו: ראינו כמה זה עשה להם טוב.

איתמר רביבו: אני לא חושב שמדובר בכסף גדול.

איתמר רביבו: ועוד פעם, התחושות הן תחושות טובות.

איתמר רביבו: אבל זו סוגיה שעלתה, ונראה לי שאפשר לחדד אותה.

איתמר רביבו: זה עדיין במסגרת התקציב ועדיין במסגרת ההרשאה.

איתמר רביבו: למשל, אמרת צוותי צח"י – הרי שהם נשארו ביישובים, הם לא יצאו.

איתמר רביבו: רכזי ביטחון שנשארו שם ועשו לילות כימים - - -

נירה שפק: חקלאים שנשארו לעבד את השדות כשאחרים יצאו, הם עשו משמרות כפולות כדי שלא נאבד יבול.

איתמר רביבו: החקלאים שנשארו, אפשר לתת להם עוד יום-יומיים - - - זה מגיע להם בזכות.

איתמר רביבו: אבל עדיין, בסיכומו של דבר, אני חושב שההתנהלות הייתה טובה וראינו שם את כולכם, גם אותך וגם אותך, רם, שבאת לנתיב העשרה וחיזקת, וראו את האכפתיות ואת הדאגה, ואת המסירות.

איתמר רביבו: בגדול, וגם בקטן, רק דברים טובים.

נירה שפק: תודה, איתמר.

נירה שפק: טלי, אני הייתי רוצה התייחסות שלך לנושא הספציפי הזה, לא באופן כללי.

נירה שפק: וגם משרד הבריאות, אם יש להם אמירה.

נירה שפק: ואז יורם, רק לנקודה הזאת שאיתמר ישמע אותנו.

טליה לבנון: קוראים לי טליה לבנון, אני מנהלת הקואליציה הישראלית לטראומה, ואנחנו גוף מקצועי שעוסק בהיערכות לחירום ומענה לחירום, וגם הגוף שמנהל את מרכזי החוסן עבור הממשלה.

טליה לבנון: אנחנו מדברים על 12 מרכזי חוסן.

טליה לבנון: אני אתייחס לסוגיה שאיתמר מעלה.

טליה לבנון: יש לי עוד דברים שחשוב לי להגיד, אבל הסוגיה שאיתמר מעלה היא סוגיה שמוכרת לנו מפינויים קודמים.

טליה לבנון: זו סוגיה של אלה שיצאו ואלה שחזרו, ושימור החוסן הקהילתי.

טליה לבנון: ואני חושבת שפחות מאשר להתעסק באם, מהזווית המקצועית שלי, לאפשר לאנשים שלא יצאו עוד איזשהו מטווח זמן שהם יצאו, אני חושבת שהאתגר הגדול שיושב אצל ראשי הרשויות ואצל אנשי המקצוע זה לשמור על החוסן הקהילתי ועל הרציפות של אלה שיצאו ונשארו עוד, ואלה שחוזרים.

טליה לבנון: וזה מעורר הרבה מאוד חיכוכים – למה אני יצאתי ולא יצאתי, וכן הלאה.

טליה לבנון: אני חושבת שהאתגר הגדול שעומד בפני כולנו זה האתגר של מציאת הדרכים לשמור את החוסן הקהילתי.

נירה שפק: אמרה אתמול הילה, מנהלת מרכז החוסן של שדרות, שכולם חייבים לנקות מגירות.

נירה שפק: זאת אומרת, זה שנגמר ועכשיו הבנתי איפה אני נמצא, את אותו תהליך של לצאת החוצה, להתנתק, לנקות את המגירות ולחזור, צריך לכל הבעלים.

נירה שפק: והיא אמרה שאם לא, אם אנחנו לא דואגים גם להם, אנחנו נשלם את המחיר הזה בבריאות, בטיפולי חוסן, כי את כולם צריך להחזיר למצב שהיה קודם כמה שאפשר.

נירה שפק: את מקבלת את האמירה הזו?

טליה לבנון: אני מקבלת כמובן את האמירה.

טליה לבנון: אני רק חושבת שלניקוי מגירות יש כל מיני אופנים.

טליה לבנון: הוא לא בהכרח - - -

נירה שפק: המילה מגירות היא שלי, סליחה.

טליה לבנון: לא, לא.

טליה לבנון: בסדר, הניקוי או ההתאווררות או העבודה על החוסן ועל היכולת שלי להתמודד עם האירועים, יש לה כל מיני אופני התערבות, וחלק מההתערבות יכולה להיות גם בחזרה בקהילה.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: משרד הבריאות רוצים להגיד משהו בנושא?

קריאה: אני אתייחס.

קריאה: אני חושבת שהנתונים שאני אציג יראו את הפעילות שנעשית בתחום.

נירה שפק: אז תיכף נגיע.

נירה שפק: יורם, וגם האוצר יתייחס לדבר.

יורם לרדו: רציונל התוכנית הנוכחית בנוי על כך שלמעשה הצורך הוא צורך מבצעי, שכן בין 0 ל-4 בלתי ניתן להקים אורח חיים חירומי סביר.

יורם לרדו: זמן ההתרעה מנפילת פצצות מרגמה הוא אפסי, הווה אומר, אנשים צריכים לשהות, הלכה למעשה, בתוך מרחבי מוגנים.

יורם לרדו: דבר שני, כל המרחב חסום, ובין 0 ל-4 זה שטחי הלחימה, זה שטחי הפריסה של הצבא.

יורם לרדו: סוללות ארטילריה, וכן הלאה.

יורם לרדו: ולכן, מתוך הקושי לנהל שגרת חירום נולד הפינוי האזרחי הזה.

יורם לרדו: ולכן, זה רציונל אחר, לשפות אחרי לטובת רענון, מגירות, וכן הלאה.

יורם לרדו: כרגע התוכנית נותנת מענה כדי להוציא את האנשים, שכן אי אפשר לקיים אורח סביר, חירומי, בתוך המרחב הזה.

יורם לרדו: זה כרגע רציונל התוכנית.

יורם לרדו: על דברים אחרים אפשר לדבר בהמשך.

יורם לרדו: אבל זה הרעיון.

נירה שפק: אני חושבת שאמרת את מילת המפתח שצריכה להבהיל אותנו.

נירה שפק: אם עד היום ראינו ששברנו הרבה דברים בהבנה שהעורף האזרחי הם חיילי החוסן ואורך הנשימה של מדינת ישראל, אז גם אותם צריך להחזיר לכשירות, כמו שאנחנו עושים את זה.

נירה שפק: הכוחות שהיו, סיימו את תפקידם, אותם מטוסים, אותם אנשים, חזרו לבסיסי האב שלהם ומטפלים בהם, מחדשים ציוד, מטפלים באמצעים, בטנק, במרכבה, במטוס.

נירה שפק: אותו דבר פה.

נירה שפק: וזה שינוי תפיסה שננחיל אותה גם פה.

נירה שפק: ואני שמחה שאמרת את זה, כי לדעתי, יש פה לנו נושא שצריך לשפר אותו.

נירה שפק: התייחסות של האוצר לנושא הזה?

רם בן ברק: רק הערה לפני.

רם בן ברק: יש שני מצבים של פינוי.

רם בן ברק: יש פינוי שהצבא מחליט לפנות, לא לשיקול דעת האזרחים.

רם בן ברק: כרם שלום, זה לא היה כך במקרה הזה.

רם בן ברק: זו הייתה החלטה של ראש המועצה.

רם בן ברק: אבל יכולים להיות מקרים ויש תוכניות, בצפון, אנחנו מכירים, שמפנים.

רם בן ברק: זה סיפור אחד, זה בשביל לאפשר את הפעילות הצבאית וכשמבינים שיש איום ממשי על חיי אזרחים.

רם בן ברק: במקרה של הדבר הזה, מתפנה רק מי שרוצה להתפנות.

רם בן ברק: אין כאן הכרח להתפנות.

רם בן ברק: ולכן השילוב של תוך כדי או קצת אחרי הוא שילוב הגיוני.

יורם לרדו: חה"כ רם, גם בפינוי צבאי זה לא בכפייה.

יורם לרדו: זאת אומרת, אזרח שמתעקש - - -

רם בן ברק: אבל זה אחרת.

יורם לרדו: זה נכון.

יורם לרדו: והתכלית היא סכנה ברורה ומידית היא לא בגלל הקושי לנהל אורח חיים.

יורם לרדו: אבל זאת נקודה ששווה לדבר עליה.

יורם לרדו: כרגע, התוכנית, כפי שאמרתי, מכילה את מה שהיא מכילה.

דן נימני: אני דן נימני, מאגף תקציבים במשרד האוצר.

דן נימני: אני אציין על אשקלון – במסגרת החלטת ממשלה 1278 ממרץ האחרון, לפני קצת פחות מחמישה חודשים, כפי שהזכיר גם ראש העיר, הוקצו 320 מיליון שקל למיגון העיר אשקלון.

דן נימני: רובו עבור מיגון פרטי.

דן נימני: ביניהם יש גם 9 מיליון שקלים להקמת מרכז חוסן ממוגן בעיר.

דן נימני: חוץ מזה, הוקצו בהחלטה עוד 8.5 מיליון לשיקום ושיפוץ מקלטים ומיגון חדרי מדרגות.

דן נימני: כל זה בעיר אשקלון.

רם בן ברק: כמה סך הכול?

דן נימני: 320 מיליון ועוד - - -

רם בן ברק: אבל המימוש עוד לא התחיל.

דן נימני: העברת הכסף נמצאת על שולחנה של ועדת הכספים.

דן נימני: חלקו זה מיגון פרטי שהוא על פני מספר שנים.

דן נימני: ראש העיר הזכיר עד ל-2027.

דן נימני: זה אמור להיות 50 מיליון שקל בשנה.

דן נימני: ויש רכיבים נוספים של 9 מיליון שקלים למרכז חוסן ממוגן, עוד רכיבים של התחדשות עירונית.

דן נימני: ובנוסף לזה, יש עוד 8.5 מיליון שקל לשיקום ושיפוץ מקלטים, ומיגון חדרי מדרגות, בעיר אשקלון.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: אנחנו מדברים על התכל'ס ומה אפשר לתת עכשיו, ואנחנו מבינים את הצורך.

נירה שפק: אנחנו באמת התקדמנו.

נירה שפק: אבל בסוף כסף בודקים במכולת, מה שנקרא, כשאתה משלם.

נירה שפק: אז אנחנו צריכים לראות מה אנחנו עושים עם הנושא הזה.

נירה שפק: לא עניתם בעצם לשאלה ששאלתי.

נירה שפק: דיברת באופן כללי, ואני שאלתי ספציפית על הנושא הזה, מה עמדת האוצר על מה שנאמר כאן בהינתן שיש תקציב, והתקציב הזה קיים.

נירה שפק: וכל מה שצריך זה רק להאריך אותו מעבר.

נירה שפק: האם יש התנגדות לדבר הזה?

נירה שפק: הרי לא מבקשים on top.

דן נימני: ממה שאנחנו מכירים, וזה גם מה שהבנתי מראש רח"ל, שהתוכנית מיועדת בעיקר לאירוע חירום ביישובים סמוכי גדר בעת לחימה.

דן נימני: זו דרישה חדשה שאני לא מכיר - - -

נירה שפק: אז אני רוצה שתרשמו לעצמכם.

נירה שפק: אנחנו נעשה עוד דיון.

נירה שפק: לא נוותר על הדברים האלה כי אנחנו לא יודעים מה יקרה מחר בבוקר, וזה יהיה ארוך המחר בבוקר.

נירה שפק: אבל אנחנו רוצים להראות השתפרות גם בדיון הבא.

נירה שפק: אז אני מבקשת לבחון את הנושא הזה.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: משרד הבריאות, עצרתי אתכם.

נירה שפק: סליחה.

נירה שפק: בואו נתקדם.

נועה חסדאי: בוקר טוב.

נועה חסדאי: אני נועה חסדאי, מנהלת חמ"ל הבריאות הלאומי.

נועה חסדאי: (הצגת מצגת) בפתח הדברים אני אגיד שממבט של 18 שנה בתחום החירום, אני יכולה לראות, כמו אילן, את עקומת הלמידה, וחייבת לציין שהפעילות של רח"ל, הגם שהאירוע הזה היה מאוד קצר, המסלול היה סדור.

נועה חסדאי: ואני בטוחה שגם אם האירוע הזה היה ארוך יותר, אז זו הייתה שיטת העבודה.

נועה חסדאי: המתכונת מבורכת, עושה סדר, מתואמת בין כולנו, והתיאום והשיתוף עם פיקוד העורף במענה המידי מאפשר לכולנו לבצע, בעיקר במערכת הבריאות, את המשימה המרכזית של הצלת חיים.

נועה חסדאי: משרד הבריאות, בהיותו משרד אופרטיבי, שנדרש גם לתגובה מהירה באירועי חירום אזרחיים, מפעיל חמ"ל 24/7, 365, כאשר מתכונת ההפעלה היא הרחבה בהתאם לאירועים.

נועה חסדאי: אותם מנהלי אגפים במשרד שאחראים על נושא מסוים, הם מנהלים מכלולים בחמ"ל.

נועה חסדאי: יש מתכונת הקפצה.

נועה חסדאי: בית חולים ברזילי – ואנחנו כן התייחסנו ל-2 בחודש כתחילת אירוע.

נועה חסדאי: בית חולים ברזילי עבר ב-3 באוגוסט אימון מטה מעבר משגרה לחירום.

נועה חסדאי: האימון אומנם היה בגרף האימונים שלו.

נועה חסדאי: התרחיש עודכן בהתאם ל-2 בחודש.

נירה שפק: מה שנקרא בפועל.

נועה חסדאי: וככה, כשיצאנו היה להם רטוב לפני יבש, ויצא לפועל מיד.

נירה שפק: ישר על יבש היה.

נירה שפק: עלו בתקשורת לא מעט – כולל מנהל בית החולים שדיבר על הנושא של המיגון שלו, הנושא של החניות, הנושא של מיון ילדים.

נועה חסדאי: עקב אכילס של המערכת.

נועה חסדאי: וזה לא דיון תקציבי, אז אני אציג את המשמעות של היעדר המיגון בהיבט של השפעה על בריאות הנשים.

נועה חסדאי: הרשות העליונה לאשפוז ובריאות בשעת חירום התכנסה להגדרת מדיניות הפעלת מערכת הבריאות כבר ב-19:30 בערב ביום שישי, כאשר כל בעלי התפקידים עודכנו והחלו בעבודה בשעה 19:30.

נועה חסדאי: ולכן רמת הכוננות עלתה בכל מוסדות הבריאות לרמה ב1, כאשר יש לנו סט פעולות מוגדר מאוד.

נועה חסדאי: מוסדות הבריאות מאומנים, מכירים את המשימות, ומה המשמעות של ב1.

נועה חסדאי: כבר ביום שישי הועברו מאושפזים למרחבים המוגנים יותר, ומי שאפשר שוחרר הביתה לקבלת המשך טיפול ותמיכה דרך קופות החולים.

נועה חסדאי: אנחנו אומרים שקורונה הוא אירוע קשה וטראומטי, אבל אין רע בלי טוב.

נועה חסדאי: יכולות המענה הרפואי בקהילה, באשפוז בית, בטיפול מרחוק, מאוד השתדרגו בקורונה, ולכן הופעלו גם כאן, בהתאם מלא והלימה להנחיות ההתגוננות של פיקוד העורף שעודכנו השנה בשיתוף פעולה מלא איתנו, ובסיוע מידי שקיבלנו של החיילים.

נירה שפק: זה משהו שנעשה השנה לאור לקחים קודמים?

נועה חסדאי: השנה עודכן.

נירה שפק: יפה.

נועה חסדאי: ולכן, מהרגע שהיו ההנחיות האלה, כולם כבר הכירו, הספקנו להטמיע את זה בשטח.

נועה חסדאי: העבודה היא מאוד צמודה, וכך גם החיילים שקיבלנו באופן מידי להעברה למרחבים מוגנים.

נועה חסדאי: עקב אכילס של המערכת היום זה פערי המיגון.

נועה חסדאי: אני אתייחס בדוגמאות, כדי שתבינו מה המשמעות של פערי מיגון.

נועה חסדאי: זה אומר שצריך להעביר חולים שמאושפזים בטיפול נמרץ, לנייד אותם, לנתק זמנית ממכשיר, להעביר למכשיר נייד, לנתק למקום אחר.

נועה חסדאי: זה אומר שחולי דיאליזה שאמורים להגיע לטיפול שלוש פעמים בשבוע, וגרים בנתיבות, אנחנו אחראים, אנחנו ארגנו להם מענה חלופי, אבל המענה החלופי הממוגן הוא בבאר שבע.

נועה חסדאי: זאת אומרת, שבאיזור תחת אש הוא צריך לנסוע לבאר שבע לקבלת טיפול.

נועה חסדאי: זה אומר שבבית חולים הרצפלד 50 אנשים סיעודיים שלא ניתן היה למצוא להם בכל השינויים של לנייד בתוך המבנה, היה צריך להעביר קשישים סיעודיים למוסדות אחרים מחוץ לגזרה, לאנשים כאלה זו השפעה בריאותית שעלולה להיות הרת אסון.

נועה חסדאי: וזה לקחים שלנו מאירועים קודמים.

נירה שפק: עם הפערים שהצגת כאן, וסליחה שאני עוצרת אותך – דיברת על המיגון ועל הציוד האישי.

נירה שפק: אני רק רוצה לומר שעלו עוד שלושה דברים בצורה מובהקת מאוד בעוטף.

נירה שפק: דבר ראשון, קופות חולים אחודות, אם את יכולה להתייחס לזה - - -

נועה חסדאי: אני אתייחס.

נועה חסדאי: אני אציג גם את הנתונים - - -

נירה שפק: מאה אחוז.

נירה שפק: ודבר שני, לקצר תורים לאנשים.

נירה שפק: אנשים בעוטף שהיו להם תורים, ופתאום אי אפשר, ופונו למקומות אחרים.

נירה שפק: אחד הלקחים היה, תנו לנו מענה באחד המקומות שפינינו אליהם.

נירה שפק: זאת אומרת, כמו שיודעים שיש קופת חולים קולטת – אם זה קופת חולים כללית מול כללית, אנשים איבדו תורים שהם חיכו להם שנה וחצי שנה, ושווה לדבר על זה.

נירה שפק: ומעבר לזום – הרבה פעמים תורים עם רופאים אפשר היה לעשות בזום, חמ"ל זומים.

נירה שפק: עובדים שלא הגיעו ליישובים.

נירה שפק: דובר כאן על חוף אשקלון, יישוב שלם עם אנשים מבוגרים שלא מתפנים.

נירה שפק: האחות של קופת חולים כללית צריכה להגיע מהעיר שדרות והיא אומרת, אני לא יוצאת מהבית, או מבחוץ, מאשקלון או מאשדוד.

נירה שפק: זה נושא שחוזר על עצמו.

נירה שפק: איך דואגים לזה שעובדים חיוניים יממשו את ייעודם.

נירה שפק: זו הנחיה לכל דבר.

נירה שפק: ואחרון, להתייחס לבית חולים אסותא אשדוד, עם כל האמירה של עוד בית חולים בזירה, בית חולים חדש, מיגון.

נירה שפק: תודה.

נועה חסדאי: אנחנו נרוץ מהר.

נועה חסדאי: כל התשובות ממוקדות כאן.

נירה שפק: מה שנקרא, יש לי שקף לכל שאלה.

נועה חסדאי: אני אתחיל בשורה התחתונה שמטרידה.

נועה חסדאי: המענה של מרפאות קופות החולים.

נועה חסדאי: תיכף תראו בשקף.

נועה חסדאי: הנתונים ניתנו מלא.

נועה חסדאי: זה בדיוק מה שנעשה – מעבר לטיפול בזום, מעבר לטיפול טלפוני.

נועה חסדאי: העיקרון שלנו בחירום זה שכאשר לא ניתן – ופה לא היה צורך – לתת את השירות במרפאת קופת חולים קרובה, אם אני מבוטחת מכבי או כללית, לא חשוב, והמרפאה הממוגנת הקרובה היא של קופת חולים אחרת, אנחנו מפעילים שירות אחוד.

נועה חסדאי: ופה לא היה צורך.

נועה חסדאי: מיד תראו את הנתונים.

נועה חסדאי: לא היה צורך.

נועה חסדאי: היה שירות מלא לכולם.

נועה חסדאי: צריך לזכור שבשישי-שבת פחות עובדות מרפאות.

נועה חסדאי: מוקדי הלילה כן הופעלו מתוך מיגון.

נועה חסדאי: עוד שדרוג שתראו כאן, והרווחנו מהקורונה – זה משמעותי לנו גם בפעילות המלאה והתיאום מול מד"א – זה דאשבורד שאנחנו רואים באון-ליין מה קורה בכל חדר מיון.

רם בן ברק: מה אומרים הצבעים?

נועה חסדאי: הצבעים אומרים את חומרת הפנייה של המטופל, ואומר את זמני ההמתנה, כמה כרגע אמורים להתאשפז וכמה מחכים רק לשחרור הביתה.

נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה.

נועה חסדאי: זו רק תמונה כללית.

נועה חסדאי: זה עזר שמסייע לנו באון-ליין לעבוד מול מד"א ולטייב את הפינויים.

נועה חסדאי: זו תמונת מצב הנפגעים שהייתה.

נועה חסדאי: ואם תראו, התוצאות מראות שהיו מעט נפגעים.

נועה חסדאי: פגיעות הגוף שהיו, מרביתן המוחלט הן מהריצה לממ"ד.

נועה חסדאי: תראו בסגול, לא צריך אפילו לראות את המספרים, רק את זה שהכתם הוא לא גדול כמו במבצעים.

נועה חסדאי: ואלה תוצאות פעילות החוסן שנעשית כל השנה.

נועה חסדאי: מספר נפגעי החרדה היה נמוך משמעותית.

נועה חסדאי: אפשר לעבור לשקף השלישי.

נועה חסדאי: זה המצטבר, והשקף הבא הוא ייעודי רק על ילדים.

נועה חסדאי: אפשר לראות גם בהיבט הזה ילדים עד גיל 18, את פילוח ההגעות לפי בתי החולים.

נועה חסדאי: וגם כאן המספרים נמוכים, לשמחתנו.

נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה, ואז אפשר יהיה לראות בדיוק את רמת השירות.

נועה חסדאי: אם תסתכלו, השירותים, ואני מזכירה שוב, זה סוף שבוע, אבל יום ראשון והלאה, גם בשישי מוקדי החירום – על כל מרפאה שנסגרה - - -

נירה שפק: יש מרפאות שעובדות ופתוחות ביום שישי, לקחת בדיקות והכול.

נירה שפק: יום שישי זה יום עבודה.

נועה חסדאי: נכון.

נועה חסדאי: בהיקף פחות.

נועה חסדאי: אבל כל מה שהיה אמור לעבוד על כל מרפאה, כל שירותי הבריאות בקהילה, כל מרפאה שנסגרה נפתחה במקום אחר.

נועה חסדאי: השירות ניתן, אתם יכולים לראות, את האחוזים הגבוהים של המרפאות שפעלו.

נועה חסדאי: מה שנסגר זה רק מה שנגזר מפער מיגון כתוצאה מהנחיות ההתגוננות, וכמובן ניתן המענה החלופי.

נועה חסדאי: בוצע תגבור של צוותים רפואיים, וזה המענה המדויק לשאלה ששאלת.

נועה חסדאי: תגבור של צוותים רפואיים למתן שירות רפואי מרחוק, בין אם ברפואה היברידית, בזום, בטלפון, הרבה דברים היום השתדרגו בתחום הזה, וניתן מענה.

נועה חסדאי: יותר מזה, תוגברו צוותים של יחידות לטיפולי בית, כי אם פינינו מבתי החולים הביתה את מי שניתן היה, אז מישהו אחר בקצה צריך להמשיך את הטיפול.

נועה חסדאי: אז זה נעשה.

נועה חסדאי: תוגברו בקופות החולים יחידות של צוותי טיפול בית.

נירה שפק: לא היה פער?

נועה חסדאי: לא היה פער בהיבט הזה.

נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה, לשקף הבא של בריאות הציבור.

נועה חסדאי: אני רק אציין פה נקודה אחת שמדברת על הנושא של הפסקת תחנת הכוח בעזה, וכתוצאה מזה הזרמה של ביוב ושפכים לים.

נועה חסדאי: מגיעים צפונה, ולכן יש איסור – גם שהאיסור הוא לא ביטחוני – יש איסור בריאותי כרגע לגבי השימוש במים.

נועה חסדאי: בהיבט של הגנה של צוותים, שירות פיקוח שהוא לא חיוני עבר.

נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה.

נועה חסדאי: בהיבט של הגריאטריה אני אציין רק את העובדה שכבר הזכרתי, שהיעדר המיגון מחייב להעביר אנשים סיעודיים במצב לא פשוט, כאשר כל שינוי מקום לאדם קשיש, אפילו אם מעבירים אותו חדר, זה משמעותי לו.

נועה חסדאי: באוריינטציה, בהתנהגות, שינוי כזה משפיע על בריאותו.

נירה שפק: גריאטריה ומבוגרים בקהילה שלא במסגרת מוסדות, זה היה אחד האתגרים.

נועה חסדאי: כשיש צורך, זו מתכונת עבודה שעובדת אצלנו כבר באוטומט, ובזה אין פערים.

נועה חסדאי: גם המוסדות הגריאטריים, מכלול גריאטריה אצלנו יודע אד הוק למתוח ולהרחיב מיטות איפה שצריך, במקומות מחוץ לגזרת האיום, להיערך ולקלוט, בין אם זה ממוסד למוסד, בין אם זה מבית חולים כללי למוסד כדי לפנות מיטות בבית חולים כללי או להרחיק מהאיום, הכול בהתאם לצורך, ובין אם זה לקלוט מהבית – גם בעבר היו לנו שמטפלם זרים צמודים פשוט עזבו - - -

נירה שפק: זה היה אחד הלקחים גם בצוק איתן וגם כאלה שהעובדים הזרים עזבו, ויש לנו מבוגרים עם גריאטריה בבתים.

נירה שפק: את אומרת שיש תוכנית מענה לזה?

נירה שפק: לקלוט אותם בתוך המוסדות?

נועה חסדאי: בקודים מיוחדים מעבירים אותם מהבית למוסד.

נועה חסדאי: לצערי, חלקם אחר כך נשארים במוסד.

נועה חסדאי: שוב, זה כל המשמעות הבריאותית של ניוד אדם קשיש במצב כזה.

נועה חסדאי: וחלקם חוזרים אחר כך הביתה.

נועה חסדאי: לפניכם עיקרי פעילות שנעשתה בהיבט החוסן, אבל אפשר לעבור לשקף הבא שמציג את המספרים, וזה השקף האחרון שלי.

נועה חסדאי: אנחנו הפעלנו גם את המענה המוקדי הטלפוני של קופות החולים, גם מרכזי החוסן.

נועה חסדאי: אתם יכולים לראות לפניכם את הפניות.

נועה חסדאי: אחד הדברים שראינו גם ב'שומר החומות' זה שהאוכלוסייה חוששת לצאת מהבית בירי כזה, ובצדק.

נועה חסדאי: ולכן למדה ומשתמשת ונעזרת במענה הטלפוני, המענה המקצועי הטלפוני שניתן.

נועה חסדאי: בנוסף, דרך ערוצי התקשורת הפצנו סרטוני הדרכה לאוכלוסייה כדי לחזק את החוסן, כדי לחזק את ההתמודדות.

נועה חסדאי: ובאופן משמעותי ניתן לראות הפעם במספרים האלה ירידה ומספר נמוך של פניות; גם נפגעי החרדה בבתי החולים וגם הפניות, ואני אציין שהפנייה למרכזי החוסן, חלק לא מבוטל זה מטופלים שהם מטופלים קבועים, לא מטופלים חדשים מתוך המבצע, אלא מטופלים מוכרים.

נועה חסדאי: עד כאן.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: כשזימנו את הדיון הזה, הרבה משרדי ממשלה ביקשו שחרור, ואמרו, אין לנו מה להגיד.

נירה שפק: והתעקשתי שאין דבר כזה, שכולם יגיעו.

נירה שפק: ואני חושבת שזה שאנחנו יושבים כאן ורואים את כמות החומר ושיתוף המידע לציבור זה משהו מאוד חשוב.

נירה שפק: אז תודה, קודם כל.

נירה שפק: יש כאן שני גופים שאני רוצה לשמוע – חוסן ומד"א.

נירה שפק: אבל ראשי הרשויות מקשיבים לנו ומדי פעם הם מבקשים לדבר.

נירה שפק: אז עד שיעלו את תמיר עידן משדות נגב, שפתח, ביקשתי שיגיע לוועדה מרכז הקואליציה בוועדת הכספים, חה"כ ולדימיר בליאק, שיזם דיון ביום חמישי בנושא הפיצויים.

נירה שפק: הוא בא גם לשמוע מה נאמר כאן, וגם להבין את הנושאים התקציביים.

נירה שפק: אז ולדימיר, ולאחר מכן תמיר עידאן.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

ולדימיר בליאק: צהריים טובים.

ולדימיר בליאק: תודה על ההזמנה.

ולדימיר בליאק: אני קודם כל רוצה להודות גם לנירה שנמצאת בכל מקום בימים האחרונים, וגם לרם על הדיון החשוב הזה.

ולדימיר בליאק: ויישר כוח גדול לכל הגורמים הרלוונטיים, לראשי רשויות, למשרדי ממשלה, לצה"ל על הניהול המופתי של האירוע.

ולדימיר בליאק: אומנם היה קצר, אבל באמת מעורר השראה.

ולדימיר בליאק: כפי שנירה אמרה, ביום חמישי נערוך דיון בוועדת הכספים בנושא הפיצויים.

ולדימיר בליאק: ואם מבחינת הנזק הישיר אין שום ויכוח ואין שום בעיה כי יש חוק והוא מאוד ברור, ומס רכוש כבר, למיטב הבנתי, ערך ביקורים ברוב המקומות שספגו נזק, אז לגבי הנזק העקיף יש תמיד ויכוח מתי להתחיל ומה להכניס למתווה ומה לא להכניס כי אין מתווה ברור, ואנחנו בוועדת הכספים נצטרך, בסופו של דבר, לאשר את התקנות של האוצר.

ולדימיר בליאק: ראשית, אני מאוד שמח שהמנכ"לים של משרדי הממשלה הרלוונטיים כבר אישרו שבעצם מהיום שכבר הוטלו המגבלות ובעצם חלה ירידה בפעילות העסקית, אז מהיום הזה נשלם את הפיצוי.

ולדימיר בליאק: וכמובן, נדאג בוועדת הכספים לדייק את הסכומים גם מבחינת שכר העבודה וגם מבחינת המחזורים כדי שהפעם גם בעלי עסקים, בעלי מפעלים והשכירים, יקבלו את הפיצוי, קודם כל, בסכומים הנכונים וההולמים, ובהקדם האפשרי בלי יותר מדי עיכוב.

ולדימיר בליאק: תודה רבה, שוב, על הדיון הזה.

ולדימיר בליאק: תודה על ההזמנה.

נירה שפק: תודה לך מראש על הדיון ביום חמישי.

נירה שפק: לא היית בשלב שאני מודה מראש לפני שזה התקיים.

נירה שפק: אז יום חמישי, ועדת כספים, ולדימיר בליאק.

ולדימיר בליאק: תודה.

נירה שפק: תמיר, בבקשה.

תמיר עידאן: תודה על זכות הדיבור.

תמיר עידאן: זה דיון מעניין מאוד וחשוב.

תמיר עידאן: שני דברים – האחד, דיברתם הרבה על פעילות של יישובים, אבל צריך לזכור שבתוך היישובים שפונו יש אנשים שלא מפונים ולא מתפנים, עם כל מיני צרכים כאלה ואחרים.

תמיר עידאן: אמרתי את זה קודם, אולי בעקיפין.

תמיר עידאן: אין להם מקום לשהות בו, לא להפוגה, לא לתפילה, לא להתכנסות כלשהי, וצריך לחשוב על הדבר הזה.

תמיר עידאן: אולי לתת לזה מענה בתוכנית רב-שנתית.

תמיר עידאן: ודבר אחרון, אחרי שקצת ניצחנו אתמול, בוא נשלים את הניצחון.

תמיר עידאן: היישוב החדש בעוטף נמצא על שולחנה של היועצת המשפטית לממשלה, אחרי שעבר את כל ההליכים ואת כל הוועדות, כולל המועצה הארצית לתכנון ובנייה, וכרגע זה תלוי באיזושהי אמירה של המל"ל, שאם זה יהיה מספיק חשוב בעת הזו, אז אנחנו נוכל להתבשר על תחילת הקמתו של היישוב בעוטף עזה.

תמיר עידאן: יש הרבה מאוד פניות מכל רחבי הארץ שרוצים לבוא לפה.

נירה שפק: כמה אנשים כבר רוצים להגיע ליישוב חנון שיוקם בשדות נגב?

תמיר עידאן: אנחנו בלי רישום, אין עדיין רישום, ויש מעל 1,000 נרשמים כשיהיה רישום כי הם רוצים להירשם.

תמיר עידאן: אני חושב שבעקבות ההצלחה הצבאית, אם נוסיף על זה הצלחה אזרחית כזו, להודיע עכשיו תוך כדי הפסקת אש על הקמת היישוב, זה יהיה השלמה ראויה, ציונות לשמה.

תמיר עידאן: ואני מבקש מכל אחד ואחת מכם שיכול לסייע בדבר הזה, תסייעו לנו להביא את זה להחלטת ממשלה קרובה בשבוע הקרוב, ולהשלים את האירוע המוצלח הזה שהיה בשבועות האחרונים.

תמיר עידאן: תודה.

נירה שפק: רם, אתה רוצה להגיד משהו על זה?

רם בן ברק: אני חושב שזאת אמירה נכונה מאוד וזה הזמן הכי מתאים, ואנחנו נעשה ככל יכולתנו שזה יאושר ויצא לדרך.

רם בן ברק: אמרתי לך את זה כשהייתי אצלך, שנדבר עם ראש המל"ל ונראה שיביאו את זה.

נירה שפק: אז גם אני אצטרף למה שרם אומר – בעצם התקבלה החלטת ממשלה להקים את היישוב חנון בעוטף עזה, וזה היה יוצא לפועל אם לא הייתה מתפזרת הכנסת.

נירה שפק: וכרגע, מה שמונע את הקמת היישוב הזה זה בעצם החלטה של יועמ"שית לממשלה שאומרת שזה לא יהיה פוליטי, אבל אני חושבת שהאירועים אומרים ואנחנו נעבוד בנושא הזה, ולא רק זה, גם החלטות אחרות, ראש הממשלה הנחה ומנכ"לית משרד ראש הממשלה התנו שהם לא יתממשו אלא אם יוקם היישוב הזה בנושא של שטחים, וגם את זה אתה מכיר.

נירה שפק: ואני מגויסת וקוראת מפה לכולם לעשות את הערכת המצב, ואין חוסן יותר מאשר להקים יישוב כזה בדיוק בתקופה כזאת.

נירה שפק: תודה, תמיר.

נירה שפק: אנחנו נמשיך למד"א.

אורן בלושטיין: תודה רבה.

אורן בלושטיין: אני אורן בלושטיין, משנה למנכ"ל מד"א.

אורן בלושטיין: עם תחילת האירוע, ב-2 באוגוסט, תיגברנו את כל העוטף בתיאום עם הרבש"צים והפיקוד כהיערכות למה שאמור לקרות.

אורן בלושטיין: בנוסף לזה, מתחילת האירוע מד"א הפעיל את כל הסד"כ שלו באיוש מלא, מנתניה על אילת, כולל היערכות למעבר של נתב"ג לרמון ושמירה על הגבול הצפוני.

אורן בלושטיין: והשלבים האלה גורמים לארגון להיות מתוח עד לקצה כל הזמן.

אורן בלושטיין: בתיאום עם משרד הבריאות ועם אלוף הפיקוד, נתנו מענה לכל מה שניתן, ואנחנו חלק מהחוסן הלאומי.

אורן בלושטיין: ובאמירה הזאת אנחנו מבקשים שוב להזכיר שאנחנו עדיין נדרשים לתקצב את האירוע הזה ולתקצב את ההתעצמות לחירום של מד"א כדי לעמוד בכל האתגרים האלה.

אורן בלושטיין: נכון לעכשיו, כל הפעילות בכל סוף השבוע שעברנו יחד, מד"א למעשה לא ממומן ולא מתוקצב, וכל זה מכיסו של הארגון.

אורן בלושטיין: ואם ההסלמות האלה יהיו שוב – נקווה שלא יהיו – והן יהיו ארוכות יותר, אז המשמעות היא קרדינלית, ואנחנו מבקשים מהוועדה שתעשה את כל מה שניתן כדי לדאוג לתקציב סדור לתרחישים האלה.

אורן בלושטיין: תודה.

נירה שפק: אוצר, אני אבקש התייחסות גם לנושא הזה, בבקשה.

נירה שפק: ואם צריך, לבדוק נתונים, ולא לתת לי אמירה כללית.

נירה שפק: יש לי שאלה אליך, אם עכשיו מפונה מישהו, לא מטיל שפגע בו, אם רצתי לממ"ד ונפלתי והזמנתי – אני משלמת על זה?

אורן בלושטיין: באופן עקרוני, מד"א עובד לפי צו אגרות.

אורן בלושטיין: אנחנו פונים לקופות החולים, וכל מה שקופות החולים מאשרות, אנחנו לא גובים מהאזרחים.

אורן בלושטיין: והיום, מעל 70% מהתשלומים של כל הפינויים האלה משולמים על ידי הקופות.

נירה שפק: אני דווקא הולכת ל-30%.

אורן בלושטיין: במקרה הספציפי הזה, אני משער שזה ייפול על אירוע של ביטוח לאומי, שגם הוא מממן את כל הנפגעים, ואנחנו פונים גם אליו בטרם אנחנו מגיעים לאזרחים עצמם.

נירה שפק: זה מה שהיה חשוב לי.

נירה שפק: אני לא רוצה לקבל את המעטפה האדומה של מד"א שאומרת לי, תוך 30 יום.

נירה שפק: אני נפלתי בזמן ריצה לממ"ד, לא כל האזרחים יודעים להתנהל עם זה.

נירה שפק: יש כאלה שלא יתייחסו לזה, ויתלו את זה באיזשהו מקום.

נירה שפק: יש מבוגרים בקהילה שהם אלה שנופלים.

נירה שפק: אני לא רוצה שהנטל הזה ייפול עליהם.

נירה שפק: אני לא רוצה להתעסק בפניות ציבור שאומרות, קיבלתי קנס ואני לא יודע לשלם אותו ולמי לפנות.

אורן בלושטיין: אז כיום אנחנו מנסים לממש את כל הזכאויות.

רם בן ברק: - - - כמו כב"א ואחרים.

רם בן ברק: סוף סוף זה יהיה גוף של המדינה, ולא גוף פרטי, ויגיע לציון גואל.

רם בן ברק: אין לנו גוף חירום לאומי לפינוי רפואי, אני מזכיר לכם.

רם בן ברק: יש לנו כיבוי אש, יש לנו משטרה.

רם בן ברק: זה גוף פרטי.

רם בן ברק: הגיע זמן לעשות קצת סדר גם בזה.

נירה שפק: אמר יו"ר ועדת החוץ והביטחון את דברו ועמדתו.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: טליה לבנון, מרכזי חוסן, בבקשה.

טליה לבנון: קודם כל, תודה רבה על ההזדמנות.

טליה לבנון: לפני שאני נכנסת למרכזי החוסן, אני רוצה להתייחס למקומות בישראל שבהם אין מרכזי חוסן, ולהזכיר שהמבצע אומנם הסתיים מהר, אבל אם הוא היה ממשיך בפריסה גיאוגרפית כל כך גדולה, אני רוצה להתייחס לטיפול בנפגעי חרדה.

טליה לבנון: ואומנם, יש לנו שיח ארוך מדי עם הביטוח הלאומי ועם משרד הבריאות, אבל אין מענה מסודר, זמין ומתוקצב לנפגעי חרדה במקומות שבהם אין מרכזי חוסן.

טליה לבנון: וזה נושא מאוד חשוב בעינינו.

טליה לבנון: לגבי מרכזי חוסן, אני אתייחס למרכזים בדרום, כמובן לחברה הבדואית, לאשקלון, נתיבות, מרחבים ואופקים, וכמובן לעוטף עזה.

טליה לבנון: מרכזי החוסן התחילו לעבוד.

טליה לבנון: לצערנו ולשמחתנו, המנגנון מאוד משומן ומוכר, ומרכזי החוסן פתחו קווים חמים כבר ביום חמישי, התחילו תיאומים רגילים שיש להם עם הרשות.

טליה לבנון: לכל מרכז חוסן יש דיוק אחר באופן שבו הוא עובד.

טליה לבנון: היו ביקורי בית למי שפחד לצאת.

טליה לבנון: באופן חריג במבצע הזה – ואני רוצה להגיד תודה רבה גם לרח"ל – פתחו קבוצת ווטסאפ שעוד ועוד הצטרפו.

טליה לבנון: אני חושבת שאם לא היו מפסיקים את קבוצת הווטסאפ, היינו שם הרבה מאוד אנשים.

טליה לבנון: אבל זו הייתה הזדמנות לשתף במידע.

טליה לבנון: לנו הייתה הזכות והיכולת לתת תמונת מצב כל הזמן על מה שקורה במרכזי החוסן מבחינת האתגרים והצרכים, הכיוונים ותמות מרכזיות שעלו.

טליה לבנון: ואנחנו היינו צריכים לשתף, והיה קשב רב, וגם קיבלנו תשובות מאוד חשובות.

טליה לבנון: היו כמה נושאים שאני חושבת שצריך להתייחס אליהם.

טליה לבנון: האחד, נושא הטיפול.

טליה לבנון: נועה חסדאי התייחסה לזה שהמטפלים של מרכזי החוסן צלצלו לכל המטופלים שלהם.

טליה לבנון: המספרים שנועה העלתה הם מספרים של הפניות החדשות.

טליה לבנון: נועה, צריך לזכור שלמרכז חוסן יש 800 מטופלים, ובנוסף, היו 160 פניות תוך יומיים.

טליה לבנון: זה מספר יחסית לא גבוה.

טליה לבנון: אבל מהניסיון הקודם שלנו, אנחנו צריכים לזכור שהייתה שבת, ואנשים בדריכות, מחכים לראות מה קורה לפני שהם רצים לקבל טיפול, וכמובן ב-mode של הישרדות.

טליה לבנון: אבל מהניסיון הקודם שלנו, אנחנו יודעים שכשייגמר החופש הגדול, ואנשים עכשיו בחופשה, יצאו, חזרו, יהיה גל גדול מאוד של פניות.

טליה לבנון: ואני חושבת, אפרופו הסיפור הזה, הסיפור של החילוץ, אם אפשר לקרוא לזה חילוץ, של כרם שלום באמצע הלילה, הוא דוגמה מאוד גדולה למאמץ אדיר, משותף, באחריות של ראש הרשות.

טליה לבנון: אבל בלי השותפות של רח"ל ושל הצבא, זה לא היה קורה.

טליה לבנון: זו גם דוגמה, בעינינו, לאימפקט גדול מאוד שיהיה בהמשך לתושבי כרם שלום, גם מבחינת החוסן הקהילתי וגם מבחינת החוסן האישי.

טליה לבנון: אז נושא הטיפולים הוא נושא שאנחנו מחכים לראות את הגל המוכר לנו, כשיהיה קצת יותר שקט ואפשר יהיה להקשיב גם לקשיים הפנימיים.

טליה לבנון: הסיפור של ההוצאה הוא ה-סיפור של האירוע הזה, והוא היה סיפור מאוד מתואם, והייתה הרגשה של החזקה מאוד גדולה.

טליה לבנון: אני רוצה להעיר דווקא איפה שאני רואה בעיה, כי באמת, אין סוף לדברים הטובים שאפשר להגיד על זה.

טליה לבנון: אם האירוע לא היה מפסיק, היה אתגר מאוד גדול לרשויות ולמרכזי החוסן, וזו הזווית שלנו, להחזיק את המוקדים מחוץ לרשות.

טליה לבנון: זאת אומרת, אם אני מנהלת מרכז חוסן באשכול ואני יודעת לטפל באוכלוסייה שלי, כמובן, בשותפות עם הרשות והרווחה וכן הלאה.

טליה לבנון: אבל ברגע שיצאו למוקד אחד, וכמובן, היו מקומות שיצאו להרבה מוקדים, היה אתגר מאוד גדול להחזיק את הקהילה - - -

נירה שפק: זה שומר את הקהילות בחוץ, במקביל לקהילות בפנים.

טליה לבנון: נכון.

טליה לבנון: וכשאתה דיברת קודם על קיבוצים או מושבים – אחד האתגרים הגדולים זה למצוא מקום שיכול להכיל את כולם ביחד.

טליה לבנון: ולפעמים היה צריך למצוא שני מקומות קרובים זה לזה, רק בשביל שאפשר יהיה לשמר רוח קהילתית.

טליה לבנון: בסיפור של תמיכה, ואני מדברת על תמיכה בהיבטים שלנו – מישהו אמר לי, אבל הם יצאו לחופשה.

טליה לבנון: זה נכון.

טליה לבנון: הם יצאו לחופשה, אבל שוב, אני חוזרת לכרם שלום.

טליה לבנון: בכרם שלום היה צורך לעשות התערבות עם הילדים ועם המשפחות, וההתערבות הזאת הייתה צריכה לקרות כמובן ביום ראשון ושני, אחרי שטיפה נרגעו.

טליה לבנון: אבל אם זה היה ממשיך, היה צריך לחשוב על זה, וזה משהו שהוא של כולם ביחד.

טליה לבנון: אם ממשיכים את השיח הזה שנוצר בווטסאפ, כל משרד וכל אחד, יש לו את הזווית שלו.

טליה לבנון: אבל חשוב מאוד, אל"ף, שהרשות תחזיק את זה, ולא שהמשרדים ירוצו פנימה, כי הרשות מחזיקה גם את אלה שנמצאים מחוץ לרשות.

טליה לבנון: אבל זה אתגר מאוד גדול.

טליה לבנון: התמות המרכזיות שעלו בימים הקצרים האלה – הורים צעירים שפנו לבקש עזרה ויצאו הרבה מאוד חומרים להורים, להסביר להם איך מתווכים את הנושא הזה לילדים.

טליה לבנון: משפחות חדשות בעוטף, אפרופו מה שאת אומרת על הרצון של עוד ועוד אנשים לבוא לגור בעוטף.

טליה לבנון: אבל משפחות חדשות שחוות פעם ראשונה, נמצאות בצורך מאוד גדול.

טליה לבנון: צרכים מיוחדים – היו הרבה שיחות על זה.

טליה לבנון: עולים חדשים – אני מוכרחה לומר שהיה חומר למחשבה.

טליה לבנון: לא פשוט היה להגיע אליהם.

טליה לבנון: זאת אומרת, הגענו אליהם, אבל הם לא צרכו שירותים.

טליה לבנון: וזה מעורר מחשבה.

נירה שפק: אני יודעת שהיה מיקוד ממש על הקליטה של העולים מאוקראינה, שבאו מטראומה ונכנסו לטראומה.

נירה שפק: דיברנו על זה עם הרווחה ועם רח"ל.

נירה שפק: ואני ארצה לעשות על זה מיקוד אחרי זה, עם משרד הקליטה שלא פה.

נירה שפק: אבל זה היה אתגר, מה שנקרא, טראומה בתוך טראומה, למשפחות שהגיעו.

טליה לבנון: לגמרי.

טליה לבנון: אבל זה לא רק משרד הקליטה, כי למשל, 500 איש באיבים שבאו מאוקראינה, הם אחריות של שאר העולים מאוקראינה שישבו בשדרות.

טליה לבנון: אנחנו מנסים להגיע.

טליה לבנון: הם לא יודעים, או אני לא יודעת.

טליה לבנון: משהו פה לא עובד נכון.

טליה לבנון: ועלה כאן הנושא – הוא נושא מאוד משמעותי – של עובדים זרים שנתקלנו בו גם ב-2014, ונתקלים בו גם עכשיו.

טליה לבנון: שוב, מהזווית המצומצמת שלנו, אנחנו עשינו הכשרות לעובדים זרים בשביל שתהיה להם יותר יכולת ויותר חוסן לא לברוח ולהישאר, ולתת איזושהי החזקה לעובדים הזרים.

טליה לבנון: אבל זה נושא שאנחנו רואים בו רק זווית אחת.

טליה לבנון: באופן כללי, חוסן בונים בשגרה.

טליה לבנון: ואני מקווה שיתקיים שיח ארוך לגבי הקמת רשת מרכזי חוסן לאומית.

טליה לבנון: אני כמובן – מי שיש לו פטיש, רואה בכל דבר מסמר.

טליה לבנון: אז אני כמובן חושבת שזה דבר נפלא.

טליה לבנון: אני שותפה להקמת מרכזי החוסן מ-2005.

טליה לבנון: אני נפעמת מהדבר הזה.

נירה שפק: והקמנו מרכזי חוסן השנה.

נירה שפק: הממשלה החליטה להקים מרכזי חוסן בנתיבות, מרחבים ואופקים, וזה מדהים.

נירה שפק: וכבר יש שם אנשים.

נירה שפק: ואנחנו נמשיך לסדר את זה.

טליה לבנון: אז אני חושבת שהנושא הזה חשוב מאוד, ואני שמה אותו כאן.

טליה לבנון: האתגרים להמשך, מבחינתנו, זה קודם כל הסיפור של עלות הטיפולים.

טליה לבנון: אנחנו תמיד נורא זהירים.

טליה לבנון: לא מדובר גם על כסף.

טליה לבנון: אבל אני שמה כאן את הנושא הזה, שיכול לבוא לפתחנו בספטמבר ומספטמבר.

טליה לבנון: אני אזכיר רק שאנחנו עדיין מטפלים במטופי 'שומר חומות'.

טליה לבנון: זה נושא אחד.

טליה לבנון: הנושא השני זה הנושא של הוצאת צוותים או טיפול או תמיכה.

טליה לבנון: שי לזה כל מיני שמות, כצוות, לא כתושב נתיב העשרה, אלא כצוותים, צח"ים, מטפלים, צוותי הרשות - - -

נירה שפק: להציל את המציל.

טליה לבנון: בסדר, כן.

טליה לבנון: זה ביטוי אחד.

טליה לבנון: לעזור לעוזר, לסייע למסייע.

טליה לבנון: אבל לא לשכוח אותם, זה הדבר וזה חשוב מאוד.

טליה לבנון: הסיפור של חיזוק החוסן הקהילתי בא מכל מיני זוויות כאן.

טליה לבנון: הוא בא מזה שמי יצא ומי חזר.

טליה לבנון: עשינו סקר ב-2014 על הסיפור הזה.

טליה לבנון: אחד הדברים שעלה זה סיפור של רגשי אשמה, גם של מי שיצא וגם הכעס של מי שנשאר, ואחר כך, הצורך לחבר.

טליה לבנון: אז זה יהיה אתגר גדול מאוד להחזיק את החוסן הקהילתי.

טליה לבנון: יש הרבה חשיבה בנושא הזה.

טליה לבנון: אבל בסוף, שוב, בזווית של השותפות בין מרכז החוסן לבין הרשות לבין המחלקה הקהילתית במשרד הרווחה, הוא קריטי.

נירה שפק: אני חייבת להגיד בהקשר הזה עוד דבר שנעשה השנה.

נירה שפק: רשות המתנ"סים, משרד הרווחה ואוניברסיטת באר שבע, מקיימים מחקר עם דגימה ב-12 יישובים על חוסן קהילתי.

נירה שפק: התוצאות שלו, ואני אשלב גם את פיקוד העורף, על מדד החוסן הקהילתי.

נירה שפק: שמנו כספים על זה השנה.

נירה שפק: אני עוקבת אחרי זה באופן אישי ומשתתפת בדיונים האלה.

נירה שפק: ונקווה שאת התוצאות של זה אנחנו ניישם כבר בהקדם.

טליה לבנון: עוד שלוש נקודות, אם אפשר.

נירה שפק: בקצרה.

טליה לבנון: לנו, כגוף אזרחי, מאוד חשוב לנו להבין מול מי אנחנו יכולים להבין מה תמונת המצב של כל העבודה המופלאה של משרדי הממשלה, מה בעצם בסוף המשמעות של זה לגבי העבודה של מרכזי החוסן, כי אני מבינה שיש המון החלטות על כספים, ואנחנו לא יודעים איפה זה משפיע עלינו.

טליה לבנון: הנושא השני, אני אומרת את זה בזהירות ובאי נוחות, כי אני גם הספק של משרד הבריאות, ובכל זאת, אני חושבת שיש אחריות.

טליה לבנון: בסיפור של אשקלון – אני מחפשת את המילים הנכונות – זה נכון שהוקצבו 9 מיליון שקל למבנה וגם למרכז לטיפול בבעלי-חיים, אבל התקציב של אשקלון הוא 1.5 מיליון שקל, ויש שם 120,000 תושבים, והתקציב של שדרות, שם יש 32,000 תושבים, הוא 4 מיליון.

טליה לבנון: והציפייה לעשות את הפעילות מול התושבים של אשקלון, מבחינתנו, היא לא למשוך את השמיכה - - - אלא היא הופכת להיות מאתגרת מאוד.

טליה לבנון: והנושא האחרון זה הנושא של הסיוע לאזרח.

טליה לבנון: זה הסיפור של קווים חמים.

טליה לבנון: נועה דיברה על הפתיחה של הקווים החמים של קופת חולים.

טליה לבנון: אני לא אובייקטיבית.

טליה לבנון: יש את ער"ן.

טליה לבנון: ער"ן קיבל למעלה מ-2,500 פניות ביומיים האלה.

טליה לבנון: ער"ן הוא קו מקצועי.

טליה לבנון: זה מה שהם עושים 24/7.

טליה לבנון: אני חושבת שמאוד חשוב להשתמש במשאבים הקיימים, וכולנו יודעים שכאשר נותנים מענה מקל בדקות הראשונות, זה מפחית התפתחות סימנים של דחק.

טליה לבנון: ואני חושבת שזה מאוד חשוב להנגיש את הידע הזה, כי אנשים יודעים ופונים, אבל להנגיש את הידע הזה שיש מענה כזה שהוא נגיש, חינמי ומשמעותי מאוד.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: משרד הכלכלה, בבקשה.

דורון אברהמי: שמי דורון אברהמי, מנהל מינהל חירום.

דורון אברהמי: למשרד הכלכלה יש תפקיד בחירום לפי יעדי השירות שקבעה רח"ל, וזה בעיקר במזון ומים.

דורון אברהמי: ועם פתיחת המבצע ניסינו לזהות פערים באספקה של מזון ליישובים, והיו כמה פערים, בעיקר עם יישובים שהדרכים אליהם נסגרו.

דורון אברהמי: ניסינו לתאם במיטב יכולתנו את האספקה בשעות האלטרנטיביות, כלומר, בשעות חלופיות ובדרכים חלופיות.

דורון אברהמי: ובסך הכול, אני חושב שדי הצלחנו, וגם למדנו מהמקרה הזה, ונפיק לקחים.

דורון אברהמי: תודה.

נירה שפק: אני חייבת לציין ששרת הכלכלה הייתה כל יום כמעט בעוטף, ועלו מלא דברים שלא הזכרת אותם פה.

נירה שפק: אחד הדברים היה נושא כניסת ספקים.

נירה שפק: הרבה ספקים לא הסכימו להיכנס ליישובים בגלל הפחד.

נירה שפק: אני יודעת שחלק מזה זה שגרה וחלק חירום, אבל השרה התעסקה בזה.

דורון אברהמי: אני הזכרתי את זה בדיוק.

דורון אברהמי: אמרתי שעסקנו בתיאום אספקת מזון של ספקים - - -

נירה שפק: לא רק.

נירה שפק: גם טיטולים וכאלה, ולא חייב רק מזון בסיסי ומים.

נירה שפק: אז זה דבר אחד שהוא מאוד חשוב.

נירה שפק: דבר שני, זה מענה לעובדים ולצוותים מיוחדים במפעלים שנפגעו, חיבור של כל נושא הפיצויים שיהיה בפנים.

נירה שפק: אז יש לנו גם פה לעשות העמקה, ואני אבקש שתעשו מפגשים עם הרשויות ועם הלמידה ברמות של המחוזות.

נירה שפק: ואנחנו נעשה דיון רחב בנושא הזה.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: נשאר לנו את משרד התחבורה.

בן חמו: צהריים טובים.

בן חמו: אני מיכל קלה בן חמו, ראש אגף חירום.

בן חמו: כמו שאתם יודעים, משרד התחבורה אחראי על רציפות תפקוד בים, באוויר וביבשה, והוא מאוד משפיע ומושפע מכל אירוע חירום שכזה.

בן חמו: אני רוצה להצטרף לחבריי ולציין פה את רח"ל, לרדו והצוות המקצועי ברשות.

נירה שפק: הוא משמין מרוב - - -

בן חמו: כן, מה לעשות.

בן חמו: הוא דווקא היה בדיאטה בתקופה האחרונה.

יורם לרדו: לא.

יורם לרדו: אני משמין, אל"ף, זה תצרף גנטי כזה, והיכולת שלי להימנע מפחמימות.

רם בן ברק: לא באנו כאן רק להחמיא, אבל צריך להגיד ביושר, כשהקימו את רח"ל, אני זוכר, הייתי אז הרבה יותר צעיר, ולקח הרבה שנים - - -

נירה שפק: אבל נשארת יפה.

רם בן ברק: לקח הרבה שנים להגיע למצב שהעסק הזה עובד ומתפקד, ועובד ביחד עם פיקוד העורף, ולא כל היום נלחמים.

רם בן ברק: וזה בהחלט מרגיע.

בן חמו: אז אני אמשיך ואגיד ששיתוף הפעולה בין המנחים הלאומיים שלנו, שזה פיקוד העורף ורח"ל, ניכר מאוד ומשפיע על כל ההתנהלות של משרדי הממשלה.

בן חמו: אחידות, סדר, הערכות מצב, עדכונים שוטפים, מענה שוטף, גם אם זה השבת, גם חובשי הכיפות, וכולנו שומרי השבת, כשהיינו בדריכות מלאה.

בן חמו: מדיניות ההתגוננות המאפשרת של פיקוד העורף, מאפשרת למשרדי הממשלה לקבל החלטות על פתיחת מתקנים ושירותים לציבור.

בן חמו: וזה איפשר למנכ"לית משרד התחבורה להחליט ולפתוח את משרדי הרישוי שנמצאים בעוטף.

בן חמו: דיברו פה על חוסן אישי.

בן חמו: אז אני מדברת על חוסן לאומי.

בן חמו: אני חושבת שזה משקף חוסן לאומי, פתיחת משרדי ממשלה.

בן חמו: זה אומר משהו החוצה.

בן חמו: באופן עקרוני, יש לנו תפיסת הפעלה מובנית ומאושרת על ידי רשות חירום לאומית, ומיד עם קרות אירוע, יש תהליך מוסדר ומובנה.

בן חמו: מנכ"לית משרד התחבורה, שהיא מנהלת הרשות העליונה לתחבורה, מקיימת הערכות מצב, מכנסת את כל הפורומים ומתדרכת אותם.

בן חמו: ואני אגיד פה גם לשבח – מעורבות המנכ"לים שדיבר עליה לרדו בפורומים אחרים הייתה פה מאוד חשובה.

בן חמו: וזו אמירה לכל אנשי החירום ולכל האנשים שעוסקים בעניינים האלה.

בן חמו: זה משהו שבלט פה במקרה הנוכחי.

בן חמו: אני אדבר בכמה מילים על המענה של משרד התחבורה באירוע האחרון ובכלל.

בן חמו: אם נדבר על תחום הנמלים, אז נמל אשדוד נכנס בטווח ההנחיות של 0 עד 40 וקיבל הנחיות מפיקוד העורף לרידוד חומרים מסוכנים ונערך, ונתן מענה בהתאם.

בן חמו: כל הנושא של מענה תחבורה ציבורית – אז כמו שאמרתי, בהתאם להנחיות ותוכניות שמובנות מראש לתת מענה בכל מדרג שהוא חירומי, יש פה מענה תחבורה ציבורית, כי אנשים צריכים להגיע ליישובים ויש כאלה שלא התפנו.

נירה שפק: אני אשמח שתפרטי על זה, כי יש שלושה דברים מרכזיים שעלו כפער.

נירה שפק: אחד מהם היה פגיעה במרחב כפרי, וקווים לא יכלו להיכנס ליישובים צמודי, סמוכי, והרכבת באשקלון נעצרה.

נירה שפק: וגם אלה שיכלו לצאת לעבוד, לא יכלו, למי שאין אוטו.

נירה שפק: וגם למי שיש ולא רוצה להסתכן בנסיעה בכבישים, הייתה דרישה לשאטלים.

נירה שפק: תסגרו חוזים נצורים, שימו במקומות מסוימים, וכמו שבצפון יש את התוכנית החכמה באפליקציה, זה נושא שצריך לשבת עליו, מיכל, וללמוד אותו, כי היו אלינו הרבה פניות כאלה.

נירה שפק: אליי, ברמת חברת כנסת, וגם למוקדים.

בן חמו: אנחנו עושים הכול כדי שהתחבורה הציבורית תפעל כסדרה עד כמה שאפשר, ודיברתי על מדרגים.

בן חמו: אז יש מתן מענה ברמות שירות מסוימות – 20%, 50%, 75%.

בן חמו: משתדלים להיכנס לכל הצירים האפשריים.

בן חמו: אנחנו מקבלים את המידע על סגירת הצירים במערכת הביטחון ומשתדלים לעבוד בתיאום.

בן חמו: אי אפשר להיכנס לכל יישוב, כי יש יישובים שממש-ממש סגורים, ותחשבי שזה מסכן גם את הנהגים וגן את האזרחים.

נירה שפק: לא, לא דיברתי על זה.

נירה שפק: אני עוצרת כדי להבין.

נירה שפק: אמרתי שאטל.

נירה שפק: זאת אומרת, אם אני יכולה לצאת מקיבוץ כפר עזה לנתיבות כי יש נתיב, שמנתיבות ייתנו לי מענה, כי אין לי רכבת.

נירה שפק: זאת אומרת, להציב שאטלים ייעודיים לשני המרכזים, אשקלון ובאר שבע.

נירה שפק: משם נסתדר לבד.

נירה שפק: אבל קחו את זה כנושא שאני מבקשת, כי זה עולה כמה פעמים.

בן חמו: התחבורה הציבורית מתחלקת לשניים: לאוטובוסים ולרכבת.

בן חמו: הרכבת בהנחיה של אלוף פד"מ ומערכת הביטחון, קו אשקלון-שדרות נסגר במידי בשל הסיכון וכולי.

בן חמו: ויש תוכנית היסעים לרכבת ישראל בתיאום עם משרד התחבורה לשינוע אזרחים, מכל כיוון שהוא ומכל סיבה כשכל רכבת נסגרת בכל מקום בארץ, לא רק שם.

בן חמו: אז יש תוכנית כזאת.

בן חמו: אפשר להציג לך אותה אם תרצי.

נירה שפק: בוודאי שכן.

בן חמו: בשמחה.

בן חמו: חברת נתיבי ישראל נתנה מענה שוטף לתיקון צירים ומפגעים בכבישים.

בן חמו: יש מראש צירים אסטרטגיים שנקבעו, וחברת נתיבי ישראל נותנת מענה.

בן חמו: אמרת מע"צ – אז זה היה פעם מע"צ, והיום זה חברת נתיבי ישראל.

בן חמו: חלק מהזמן עובדים לא נכנסו, לא התקיימו עבודות בכביש בשל הסיכון הביטחוני, אבל נת"י ערוכה ומוכנה לסייע לכל אירוע ומפגע.

בן חמו: בתחום התעופה – הייתה היערכות כבר מיום שישי בערב להפעלת כנפי כסף, וזה אומר, היערכות למענה ברמון.

בן חמו: יש נוהל מקצועי של צוות מקצועי בראשות מנהל רשות תעופה אזרחית, יחד עם חיל האוויר ויחד עם רשות שדות התעופה ואחרים, שמחליט מתי המעבר, מתי לאפשר תעופה אזרחית בחלונות זמן.

בן חמו: חשוב לציין שתעופה אזרחית מתקיימת.

בן חמו: לא מדברים על שדה סגור.

בן חמו: אנחנו מאפשרים את זה בכל מצב.

בן חמו: שירותים לאזרח – אמרתי, ניסינו לתת עד כמה שאפשר.

בן חמו: מבחנים מעשיים בוטלו, אבל שאר השירותים ניתנו, ויש לנו שירותים ענפים באינטרנט ואתרי המידע.

בן חמו: אני חייבת לציין נושא אחד, ולדעתי, זה פער ושיפור נדרש ברמה הלאומית.

בן חמו: כל הנושא של הסברה ברמה הבין-לאומית לנראות ולייצוגיות ולחוסן שאנחנו חווים פה, וזה חוסן לא רגיל גם של אזרחים וגם של משרדי הממשלה, צריך להיות "משווק", במרכאות, טוב יותר וגבוה יותר.

בן חמו: אני מודה, שוב, לכל החברים פה שעוזרים תמיד בשוטף.

בן חמו: ולחברים היקרים, תודה רבה.

יורם לרדו: חה"כ נירה, רק הערה אחת.

יורם לרדו: אני חושב שאחד הדברים החשובים מאוד שפעלו לראשונה, זה ועדת המנכ"לים בראשותה של מנכ"לית משרד ראש הממשלה.

יורם לרדו: הדבר הזה נכנס לשעון לחימה, לעדכונים איטיים.

נירה שפק: במועדים קבועים, עם היערכות גבוהה.

יורם לרדו: ממש, במועדים קבועים.

יורם לרדו: ואני חושב שזה שידרג את החיבור, זה שידרג את המחוברות, ואת המענה שניתן באופן דרמטי, וכולנו פה ותיקי סבבים כאלה ואחרים.

יורם לרדו: זה דבר שלא היה עד כאן, ובאמת יישר כוח.

נירה שפק: אז תודה רבה.

נירה שפק: ומיכל, אני חייבת לומר שני דברים.

נירה שפק: אחד מהם זה למשרד הביטחון ואליכם, זה הנושא של הכבישים האלטרנטיביים מהיישובים.

נירה שפק: יש מיפוי.

נירה שפק: אני יודעת שמנכ"ל משרד הביטחון הגיע אתמול אחרי פניות.

נירה שפק: יש כבישים שאני מטפלת בהם שנים, שצריך לתת להם מענה, ובחלקם נוסעים גם בשגרה, כמו נתיב העשרה, ציר היציאה לאוטובוסים.

נירה שפק: צריך לטפל בזה.

נירה שפק: זו גם סכנת חיים.

נירה שפק: זו בטיחות בדרכים.

נירה שפק: וזה נושא שחייבים לשבת עליו.

נירה שפק: ונושא שהתגלה כליקוי – נתי עושה עבודה מצוינת, אבל בחסימת כבישים גילינו כשל שנת"י עובד באמצעות קבלני משנה לעשות עבודות שוטפות.

נירה שפק: ונסגרו צירים, והציר היחיד שהיה פתוח, היו בו עבודות, ועמדו אנשים 6 שעות בכביש, וזה מסוכן.

נירה שפק: אני חייבת לציין לחיוב שפניתי כאחת העומדים, פתחתי חפ"ק ח"כית בצירים.

נירה שפק: זה עוד לא קרה לי.

נירה שפק: רם היה איתי אפילו בקשר, שדיווחתי לו באופן שוטף.

נירה שפק: ניסים פרץ אישית טיפל באירוע ותיכלל אותו, אבל לומדים מהלקח הזה.

נירה שפק: אין נוהל סדור של עבודות רגילות למי מדווחים.

נירה שפק: הרשות לא ידעה.

נירה שפק: משטרת ישראל לא ידעה.

נירה שפק: הצבא לא ידע.

נירה שפק: קחו את זה לטיפול.

נירה שפק: אני מציעה שמשרד הביטחון יתכלל את הנושא הזה.

בן חמו: אני חייבת לענות על הדבר הזה.

בן חמו: אני קיבלתי את ההודעה ביום שישי, שיש עבודות בכביש, ואפילו לא ידעתי שעובדים ביום שישי בכביש.

נירה שפק: נכון.

נירה שפק: אני אומרת, לא ידעו.

בן חמו: מיד העברנו את ההנחיה בתיאום עם פיקוד העורף, והעבודות הופסקו.

בן חמו: וניסים אכן מעורב אישית.

נירה שפק: כן, ניסים מלך העולם.

בן חמו: אנחנו פועלים בהתאם להנחיות של הגורמים הממונים.

בן חמו: לכל יום עבודה יש השפעות כלכליות.

נירה שפק: אז זה משהו שלמדנו ממנו, ונלמד כדי שהוא לא יחזור.

בן חמו: בעצם כאן דיברנו עם כל משרדי הממשלה.

בן חמו: יש מישהו שדילגנו עליו?

לבקה חלבי-חסון: אשמח להתייחס.

לבקה חלבי-חסון: אני ממשרד הכלכלה.

לבקה חלבי-חסון: אני ממונה אזורית על יחסי עבודה מחוץ לתל אביב והמרכז.

לבקה חלבי-חסון: שמי עו"ד לבקה חלבי-חסון, מטעם עו"ד רבקה ורנר.

לבקה חלבי-חסון: רציתי להתייחס לשאלה שלך לעניין הפיצוי לעובדים או למעסיקים.

לבקה חלבי-חסון: במהלך המבצע עצמו, הממונה הראשית על יחסי עבודה, עו"ד רבקה ורנר, עסקה בזה ממש באופן רציף.

לבקה חלבי-חסון: היא ערכה שטף של ראיונות בתקשורת לגבי הנושא הזה.

רם בן ברק: אז יהיה או לא יהיה פיצוי?

לבקה חלבי-חסון: יהיה פיצוי, והעניין של הפיצוי קשור יותר בצדדים ליחסי העבודה, וזה ארגוני המעסיקים והעובדים, כפי שקרה - - -

נירה שפק: אנחנו נוודא שזה נעשה כמו שצריך, ולא שאנשים ייפלו בין הכיסאות.

לבקה חלבי-חסון: ברור.

לבקה חלבי-חסון: וכפי שהיה גם במבצעים הקודמים – במבצע 'שומר חומות', למשל, היה הסכם קיבוצי, ולאחר מכן, צו הרחבה שהרחיב את הפיצויים גם על - - -

נירה שפק: יהיה דיון ספציפית על זה ביום חמישי, ואת מוזמנת לשם.

נירה שפק: ולדימיר בליאק ינהל אותו בצורה טובה.

נירה שפק: זה דיון ספציפי רק על מה שאת מדברת.

לבקה חלבי-חסון: תודה.

נירה שפק: ואחרון חביב - - -

רביב מלאכי: צהריים טובים, אני רביב מלאכי, המפקח הכללי על כוח אדם לשעת חירום, זרוע העבודה במשרד הכלכלה.

נירה שפק: ממשרד הכלכלה אורנה שלחה אלינו לכאן את כל - - -

רביב מלאכי: היא שלחה את כולנו.

רביב מלאכי: לא ידענו בדיוק על מה הדיון בהיבט הזה.

רביב מלאכי: אבל אנחנו פחות אותגרנו.

רביב מלאכי: כוח אדם לשעת חירום פחות אותגר, אבל השרה קיבלה את ההמלצה של שר הביטחון מיד עם מצב מיוחד בעורף, והפעילה את פרק ד' לחוק שירות עבודה ושעת חירום.

רביב מלאכי: זה אומר שהיה לנו את הכלי שיכולנו לגייס עובדים בכפייה, אם היינו נדרשים.

רביב מלאכי: חשוב לומר את הדבר הזה כי לפעמים צריך לשמור על המשק החיוני, במיוחד בעתים האלה.

רביב מלאכי: ואני חושב שבסוף, הגוף הראשון שאנחנו אמורים לתמוך בו זה הצבא.

רביב מלאכי: זה לא סוד שהצבא נתמך על ידי גורמים שהם גורמים פרטיים, קבלנים פרטיים.

רביב מלאכי: לשמחתנו, לא היינו צריכים את זה במהלך שלושת הימים האלה, אבל היינו לגמרי ערוכים מאותה שעה שהוגדרה כמצב מיוחד בעורף.

רביב מלאכי: אני אגיד רק בכמה מילים – דיברו על זה כאן, ולרדו לקח לי את הדבר האחרון שחיכיתי איתו עד הסוף, על פורום מנכ"לים.

רביב מלאכי: אני חושב שהשילוב המוצלח שהיה פה זה הפקת הלקחים, מדיניות התגוננות שהיא גמישה ומאפשרת.

רביב מלאכי: היה לנו קל מאוד לעבוד.

רביב מלאכי: כמעט כולם יכלו לעבוד.

רביב מלאכי: אני כבר לא מדבר על המשק החיוני, אלא בכלל על המשק הכללי.

רביב מלאכי: בנושא של גיבוש תמונת מצב, הערכות המצב שנערכו ברח"ל על בסיס יומי – זה שמר אותנו.

רביב מלאכי: וגולת הכותרת זה פורום המנכ"לים.

רביב מלאכי: כל הזמן, האתגר שלנו זה לקחת את המנכ"ל, שהוא יהיה מחויב והוא יהיה חלק מזה, וברגע שכינסו אותם, כולם היו לגמרי שם.

רביב מלאכי: ראש רח"ל, הרבה יותר קל לו לעבוד פה.

רביב מלאכי: בסוף הוא צריך לתכלל את מל"ח, וכולנו צריכים לעזור.

רביב מלאכי: ואני חושב שזה העניין הכי חשוב במבצע הזה.

רביב מלאכי: לגבי השרה שלנו – השרה שלנו, מהיום הראשון ירדה למטה לשטח.

רביב מלאכי: אמרתי לה, איך את יורדת ככה בלי מיגון, והיא אומרת, אל תדאג, הכול בסדר.

רביב מלאכי: ומה שעניין אותה זה איך אנחנו מקטינים את חוסר הוודאות של האזרח, של העובד, של המעסיק.

רביב מלאכי: והיא רתמה את כולנו.

רביב מלאכי: היא רתמה את המנכ"ל, היא רתמה את דורון, היא רתמה את כל מי - - -

נירה שפק: היא רתמה גם אותנו, ב-23:00 בלילה להגיע למקום.

רביב מלאכי: היא רתמה את כולם, והגיעה לרשויות.

רביב מלאכי: הנה, יושבים פה ראשי רשויות, היא הגיעה אליהם פיזית.

רביב מלאכי: ואני אומר לכם, כיף לראות את זה.

רביב מלאכי: לא רואים את זה בכל דבר.

רביב מלאכי: אני כבר 10 שנים בתחום החירום.

רביב מלאכי: זה היה תענוג.

רביב מלאכי: ואני מקווה שלא נצטרך הרבה ימים כאלה, ושנוכל היום, בשגרה, לעשות את זה טוב יותר.

נירה שפק: עברנו את כל מי שכאן.

נירה שפק: אני מסתכלת בעין שלא שכחתי אף אחד.

נירה שפק: לצערי, ואני חושבת שזה אשמתנו, שנגב וגליל וחקלאות לא פה, כי החקלאות זה מאוד חשוב, מה קרה עם החקלאים.

נירה שפק: ואנחנו נשלים את זה.

נירה שפק: נגב וגליל – אני יודעת גם משיחות עם המנכ"ל ועם השר באופן אישי, שנתנו מענים.

נירה שפק: אני פתחתי חפ"ק כזה, וקיבלתי תשובות אד הוק.

נירה שפק: אז אני אומרת כאן גם למנכ"ל וגם לשר.

נירה שפק: ואנחנו נעשה סיכום.

נירה שפק: זה לא סיכום.

נירה שפק: זה מה שנקרא לראות מה קורה, מה הבעיות עכשיו.

נירה שפק: רם, לפני שאני מסכמת, אתה בטוח רוצה להגיד כמה דברים.

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: קודם כל, נירה, תדעי שדיון שנקבע לשעתיים צריך להיגמר בשעתיים.

נירה שפק: אלא אם כן החלטתי אחרת.

רם בן ברק: לא.

רם בן ברק: אלא אם כן את לא רוצה - - -

נירה שפק: קיבלתי הארכה.

רם בן ברק: זה דבר אחד.

רם בן ברק: דבר שני, היו כאן כמה דברים, מעבר למחמאות, שזה נעים לשמוע, ובטח נעים לשמוע את המחמאות כשאנחנו בקואליציה ואנחנו בממשלה.

רם בן ברק: אבל זו לא הייתה מטרת הדיון, ובדיון הזה עלו גם מספר דברים שאנחנו צריכים לטפל בהם.

רם בן ברק: הרבה דברים, ונירה רשמה את כולם.

רם בן ברק: ותאמינו לי, נירה לא מרפה, ואפשר להיות בטוחים שכל הדברים כאן יטופלו כי היא יודעת לעבוד.

רם בן ברק: היא רק לא יודעת לנהל דיונים בזמן קצוב.

רם בן ברק: אבל יש דברים שאני ראיתי ככאלה שצריך לטפל בהם, ותרשי לי, נירה, לציין אותם.

רם בן ברק: אחד, זה הסיפור של הדרכים העוקפות בשגרה כדי שיהיו מוכנות בחירום.

רם בן ברק: אני חושב שזה התפקיד של צה"ל, אבל צריך לראות מי בדיוק אחראי על זה.

רם בן ברק: בסיבובים שאנחנו עשינו ראינו שלמרות כל החסימות אפשר היה להגיע, לרוב היישובים היה אפשר להיכנס ולצאת, ולנהל שגרה.

רם בן ברק: ויש שם דרכים שבחורף אי אפשר יהיה לנסוע בהן.

נירה שפק: מנכ"ל משרד הביטחון אחראי על זה.

רם בן ברק: אז צריך לראות איך בתקציב קטן יחסית אנחנו יודעים לייצר דרכים חלופיות לדרכים שסוגרים, ולהכשיר אותן.

רם בן ברק: יש שם כמה נחלים שצריך לסדר.

רם בן ברק: אבל צריך לראות שאפשר לנסוע בהן.

רם בן ברק: דבר שני, הנושא של מיגון העורף הוא המיגון.

רם בן ברק: וכמו שהתחלתי את הפגישה הזאת, אנחנו חייבים לייצר כאן תוכנית לאומית סדורה שפרושה על שנים, ולהגיע לכך שבכל בית במדינת ישראל יהיה ממ"ד.

רם בן ברק: אני חושב שזה אפשרי.

רם בן ברק: אני חושב שאנחנו מדינה קטנה, צפופה, והאפשרויות האלה של פינוי-בינוי, תמ"א כזאת או תמ"א אחרת, לשדרוג של בתים, אפשר יחד עם החברה האזרחית והקבלנים לייצר תמריצים כלכליים שיעודדו את זה גם בפריפריה ולא רק בתל אביב.

רם בן ברק: זה גם ישמור לנו על שטחים פתוחים שלא נצטרך לעשות אותם בנויים כי נגדיל את הבניינים, וגם ניתן פתרון לרעידות אדמה, שזה נושא גדול.

רם בן ברק: וגם לנושא של מערכה.

רם בן ברק: צריך להיכנס לדבר הזה.

רם בן ברק: אין לנו ברירה.

רם בן ברק: הפלסטרים האלה לא מספיק טובים.

רם בן ברק: אשקלון צריכה לקבל תוכנית ייעודית.

רם בן ברק: היא לא עוטף עזה, אבל היא מאוימת לא פחות מעזה.

רם בן ברק: וזו עיר גדולה ויש לה את הייחודיות שלה.

רם בן ברק: אני מאוד שמח, ובכל זאת אתן מחמאה אחת למנכ"לית משרד ראש הממשלה שעשתה כאן עבודה, ובעצם חיבור של כל המנכ"לים, ואני מאוד שמח על זה.

רם בן ברק: אבל צריך להמשיך את זה ולא לעצור כשנגמרת המערכה להמשיך את זה בשביל ליישם את כל התוכניות.

רם בן ברק: אז שוב תודה, נירה, על הדיון.

נירה שפק: אני אחר כך אעשה ממוצע של מה אמרת עליי טוב ומה רע, ונראה אם בסוף - - -

רם בן ברק: הכול טוב.

רם בן ברק: רק הייתה הערה בונה.

נירה שפק: תמיד.

נירה שפק: מה בונה.

נירה שפק: אישה בונה, אישה הורסת.

נירה שפק: אני רוצה לומר כמה דברים בעוד כמה דקות שאני אקח לעצמי במסגרת הזמן הזה.

נירה שפק: אז קודם כל, אני חייבת לומר אמירה אישית.

נירה שפק: כשנכנסתי לכאן כחברת כנסת, לוועדת המשנה למוכנות העורף, הייתה לי בטן מלאה מניסיון העבר שלי.

נירה שפק: באתי לרח"ל ואמרתי, מה קורה.

נירה שפק: באתי לפיקוד העורף, ואמרתי, מה קורה.

נירה שפק: באתי למשרדי הממשלה, ועברתי את כל המשרדים וכל המנכ"לים, וכל השרים, מה עם מוכנות העורף, מה עם מוכנות העורף, איפה נרדמנו בדרך.

נירה שפק: האם לרח"ל יש באמת את היכולת ואת השיניים לשלוט במה שקורה, האם צריך את רח"ל או לא צריך את רח"ל.

נירה שפק: ואחרי שנה שלמה שגם דיברנו על הדברים והבנו שהמשימה של כולנו יחד היא לראות מה קורה, ואני אומרת, קודם כל, המבנה הקיים היום הוא מבנה טוב.

נירה שפק: צריך לחזק אותו, לסדר אותו, לארגן אותו.

נירה שפק: לא צריך להמציא משהו אחר.

נירה שפק: זה הדבר הראשון.

נירה שפק: דבר שני, בהמשך למה שאתה אמרת, רם, כולנו כאן עם מחמאות ולא מחמאות, אבל בוא נעצור רגע ונחשוב.

נירה שפק: זה שלא עשו את זה שנים – כאילו על מה אנחנו מחמיאים לעצמנו?

נירה שפק: על מה שמצופה מאיתנו לעשות בשגרה ובחירום.

נירה שפק: תכל'ס, זו המשימה.

נירה שפק: בשביל זה יש אותנו פה.

נירה שפק: אז אין כאן מחמאות.

נירה שפק: יש כאן לממש את התפקיד שלנו.

נירה שפק: כמו שהחייל נלחם, וכמו שכל אחד, זה התפקיד שלנו כאן.

נירה שפק: ולכן, בתכל'ס, זה מה שאנחנו צריכים לעשות.

נירה שפק: לא הזכרנו, וזה לא פחות חשוב, ואין כאן את הבט"פ שזה גם משהו.

נירה שפק: אני מזכירה שבמקביל לכל המערכה הזאת היה את תשעה באב.

נירה שפק: היה כאן משרד שלם ששמר על העורף, שאיפשר לנו את המשילות לעשות את מה שצריך – עלייה להר הבית, וזה עבר לנו.

נירה שפק: זה יכול להיות גורם נוסף, ואני גם מברכת אותם, רם, בהקשר הזה, של עוד מאמץ שהיה כאן במקביל והיה צריך לעשות אותו.

נירה שפק: מעבר לדברים שסיכמנו ואמרתי תוך כדי, אז אמרתי, משרד החקלאות, נגב גליל, בט"פ, משרד החינוך, איך זה משפיע על ההיערכות לשנת הלימודים, כל מה שקרה כאן, במצב שקיים.

נירה שפק: כשדברים מנוהלים הם יוצאים לפועל.

נירה שפק: והיה כאן ניהול בכמה מאמצים ברמת משרדי הממשלה, ברמת רח"ל, ברמת משרד ראש הממשלה.

נירה שפק: הערת כאן על מערך ההסברה.

נירה שפק: כאן מערך ההסברה כבר עבד ותיפקד, ואנחנו ראינו את זה, גם בלגיטימציה שקיבלנו בעולם.

נירה שפק: זאת אומרת, יש הרבה מה לעשות.

נירה שפק: בסולם 1 עד 10 לא תפקידי לתת ציון.

נירה שפק: אחר כך נעשה את העבודה וניתן.

נירה שפק: אבל התחלנו מכלום והתקדמנו, ויש הרבה מה לעשות.

נירה שפק: אני רוצה לומר אמירה גם למשרד החוץ על העבודה הטובה שנעשתה.

נירה שפק: אתמול, אם אתם לא יודעים, היה זום הסברה לעולם משדרות, וניהל אותו סגן שר החוץ עידן רול, וזה מהלך מדהים שקרה במקביל.

נירה שפק: אנחנו חייבים שהכול יהיה ממוגן.

נירה שפק: אורך הנשימה והרציפות התפקודית חייבים להיות.

נירה שפק: ולכן צריך לעשות עבודה ולראות מה התוכנית לזה ומה הפערים, וזה התפקיד של פיקוד העורף יחד עם רח"ל.

נירה שפק: ואני מבקשת לקבל את כל מה שצריך לרציפות תפקודית במתקנים ההכרחיים וברשויות, בדגש על מרכזי הפעלה.

נירה שפק: מיוחדים בקהילה, אנשים עם מוגבלות וגריאטרים, את כל מה שעלה כאן, לעשות עבודה, אילן, ולרכז את זה.

נירה שפק: כל נושא משרד האוצר – לבוא עם תשובות.

נירה שפק: אני לא רציתי לחזור אליך עם כל השאלות האלה.

נירה שפק: תעשו עבודה.

נירה שפק: נטע יושבת איתנו תמיד בדיונים האלה, ואני מבקשת שתעשו את המענה הזה.

נירה שפק: שילוב ראשי רשויות חייב להימשך.

נירה שפק: אנחנו רואים כמה חוסן של ראשי רשויות משפיע על הלכי הרוח.

נירה שפק: וכאן אני רוצה לומר על האמירה שנאמרה כאן, וגם יורם וגם לירון הציגו אותה.

נירה שפק: בסוף, אורך הנשימה שלנו, של המדינה לבצע, יוכתב על ידי האזרחים.

נירה שפק: אם לא יהיה לנו גב, לא יהיה אורך נשימה.

נירה שפק: הוא תלוי באזרח ובהנהגה המקומית.

נירה שפק: אם לא ניתן לאלה ולאלה את הכלים, אנחנו נצטרך לעצור מבצעים, וזה כבר קרה לנו בעבר.

נירה שפק: ולכן, חוסן התושבים, חוסן הרשויות והתפקוד הוא קריטי, ואנחנו נעשה דיון על זה בנפרד.

נירה שפק: אני רוצה להגיד תודה לכל מי שכאן, ואני רוצה להגיד שלא גמרנו ושלא ננוח על זרי דפנה, כי המבצע לא הסתיים.

נירה שפק: היום של אחרי בחברה האזרחית לא הסתיים.

נירה שפק: כשהאחרונים יגיעו הביתה, ייפתח – ולחוסן אני רוצה להגיד משהו.

נירה שפק: המספרים שראינו כאן – לא.

נירה שפק: הבום הגדול יבוא עוד שבוע, עוד שבועיים, עוד חודש, כשאנשים ישבו בבית ויעכלו, כשהם יגיעו לבית ויראו את החניה שנפגעה בבית לידם ואת המכוניות המנופצות בחלק מהיישובים, הם יבינו, וואו, זה יכול היה לקרות לי, ואז תהיה הנפילה.

נירה שפק: ואנחנו נחזק את מרכזי החוסן וניתן מענה.

נירה שפק: וכמו שלא ירדתי מזה עד עכשיו, שנה ושלושה חודשים, אני מתכוונת תוך כדי הבחירות וגם אחרי, ואני יודעת שהאופוזיציה תהיה איתי, כי בנושא הזה את כולנו מעניין אזרחי מדינת ישראל.

נירה שפק: אז שוב תודה לאופוזיציה וליריב לוין, על זה שהדיון הזה מתקדם ומתאפשר.

נירה שפק: ותודה לכולכם.

נירה שפק: תודה.