ועדת המשנה לכח אדם בצה"ל, כנסת 23, פרוטוקול מספר 6, 2020-11-24 11:30

אורנה ברביבאי: הדיון עוסק היום בנושא החלת חוק זכויות נפגעי עבירה בצה"ל, בעקבות בקשתה של ח"כ מרב מיכאלי, שגם חוגגת יום הולדת היום, ואנחנו שמחים לאחל לך מזל טוב.

מרב מיכאלי: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: בלי שום קשר להצגת תוצאות הדיון, המזל טוב עומד מעל זה.

אורנה ברביבאי: אני מגדירה את הדיון כדיון פתוח.

אורנה ברביבאי: אני מציעה שנתחיל איתך.

אורנה ברביבאי: נאפשר אחר כך לעידו היועץ המשפטי של הוועדה לסקור את החוק ואת המשמעויות שלו; ואחר כך נפתח את זה לזום להתייחסויות.

אורנה ברביבאי: אני מקווה שנוכל להספיק את כולם.

אורנה ברביבאי: אני לא בטוחה, כי ראיתי שנרשמו רבים וטובים.

אורנה ברביבאי: בבקשה, חברת הכנסת מיכאלי.

מרב מיכאלי: תודה רבה לך, גברתי, ותודה לך על קיום הדיון.

מרב מיכאלי: הדיון הזה נופל בהגדרה הכי מדויקת של חובתה ותפקידה של הכנסת לפקח על הזרוע המבצעת, על הממשלה, ובמקרה הזה על צה"ל.

מרב מיכאלי: בכנסת העשרים כשהעברנו את החוק זה היה באמת יום חג, משום שחוק זכויות נפגעי עבירה שינה באופן מהותי ועמוק את היחס לנפגעות ונפגעי עבירה בכלל – גם של רשויות החוק כמובן, והאכיפה, אבל גם תרבותית – את ההבנה שהם לא רק ראיות או עדות ועדים, אלא הם צד לדבר לכל דבר ועניין, משום שנגרם להם נזק שמשנה את חייהם לנצח.

מרב מיכאלי: הם לעולם לא יחזרו להיות אותו האדם שהם היו לפני העבירה, ולא משנה עם היא נעברה פיזית עליהם או חלילה במקרה של עבירה שנעשתה על אדם קרוב להם, ככה או אחרת.

מרב מיכאלי: ושיש חשיבות מאוד גדולה שבתוך ההליך יראו אותם, יתייחסו אליהם, ישמעו את קולן וקולם, והוא יקבל את המקום שמגיע לו; ובמקביל, שייקחו בחשבון את העמדה שלהם, משום שלעמדתם יש חשיבות לא רק בשבילם למענם עצמם אלא לטיוב הדין, לטיוב החברה שלנו איפה שאנחנו חיות וחיים בה.

מרב מיכאלי: ולכן, המשמעות של החוק היא משמעות שחורגת הרבה מעבר לטיפול הספציפי בנפגע ובנפגעת, שגם זה כשלעצמו מטרה של מאה אחוז חשיבות.

מרב מיכאלי: עברו 20 שנה מחקיקת חוק זכויות נפגעי עבירה, תהרגי אותי אם אני מבינה למה מראש החריגו את צה"ל ממנו, אבל זה מסוג - - -

אורנה ברביבאי: חוק שיפוט.

מרב מיכאלי: אבל ככה זה הרבה פעמים בכנסת כשעושים כל מיני פשרות כאלה, את יודעת, בשביל להעביר איזו נורמה חדשה את בינתיים מוותרת על כל מיני חלקים.

מרב מיכאלי: וצריך להגיד שבחוק קורבן עבירה עדיין חסר לנו הפרק של הפיצוי הכלכלי, זה פרק שעדיין היעדרו זועק לשמיים.

מרב מיכאלי: אבל זה היה הישג מאוד מאוד גדול שהצלחנו סוף סוף, ולא היינו צריכות לכפות חס וחלילה על צה"ל, וצריך להגיד שבשיתוף פעולה מלא של צה"ל, וזה שימח אותנו מאוד, מתוך הבנה מלאה בחשיבות של העניין.

מרב מיכאלי: ואני שמחה על ההזדמנות לשפר גם את התפקוד של חוק השיפוט הצבאי וכל האמונות והאמונים על אכיפתו ויישומו, ונתנו זמן להיערך.

מרב מיכאלי: עכשיו אנחנו רוצות וצריכות לוודא, את ואני פה, הוועדה צריכה לוודא שאכן צה"ל נערך ליישום החוק, כי תכף או-טו-טו הוא נכנס לתוקף באופן מלא, ובואי נראה שבאמת הוא יהפוך להיות אות חיה ובועטת.

אורנה ברביבאי: חברת הכנסת מיכאלי, את יודעת על פערים באופן יישום החוק לחלק הראשון?

מרב מיכאלי: לא, אנחנו לא יודעות, כי מאז שהעברנו את החוק, זה היה די סמוך לסוף הכנסת העשרים, לא היה שום דיון מאז.

אורנה ברביבאי: רציתי לדעת אם היה דיון סטטוס מתחילתו.

אורנה ברביבאי: זאת אומרת שלא היה שום דיון.

מרב מיכאלי: לא היה שום דיון.

אורנה ברביבאי: בעצם מיום העברת החוק אנחנו מקיימים דיון מעקב ראשון.

מרב מיכאלי: ראשון.

אורנה ברביבאי: לדעת.

מרב מיכאלי: אז יש חלקים שנכנסו לתוקף מייד ויש חלקים שנכנסים לתוקף תכף.

מרב מיכאלי: נשמח לקבל תמונת מצב גם על אלה וגם על אלה.

אורנה ברביבאי: בסדר גמור.

אורנה ברביבאי: נעבור לעידו, שייתן לנו סקירה תהליכית מהחלת החוק, אולי מהצורך בחוק ואופן היישום שלו עד כאן, ומכאן נמשיך אחר כך לתצ"ר.

עידו בן יצחק: כמו שציינה חברת הכנסת מיכאלי, חוק זכויות נפגעי עבירה נחקק בשנת 2001 ובעצם עיגן לראשונה את המעמד של נפגעי עבירה בהליכים פליליים שמתנהלים החל משלב החשוד ועד שלב המורשע.

עידו בן יצחק: הוא נתן להם זכות לקבל מידע על התהליך, זכות להביע עמדה לגבי שלבים שונים בתהליך, החל מלקראת הסדר טיעון וכלה בבקשה לחנינה.

עידו בן יצחק: והוא נתן להם גם עוד כל מיני הגנות וזכויות כאלה ואחרות.

עידו בן יצחק: החוק, כפי שציינה חברת הכנסת מיכאלי, הוחל במערכת השיפוט האזרחית, לא הוחל במערכת השיפוט הצבאית.

עידו בן יצחק: ולכן, בשנת 2018 נחקק התיקון לחוק השיפוט הצבאי שהחיל את הוראות חוק זכויות נפגעי עבירה גם על מערכת השיפוט הצבאית.

עידו בן יצחק: כלומר, על בתי הדין הצבאיים שדנים בעבירות של חיילים שנעברו בקשר לשירותם הצבאי, ועוד קודם לכן על חקירות שמנהלת המשטרה הצבאית.

עידו בן יצחק: ההסדר שנקבע שאב את הוראות חוק זכויות נפגעי עבירה לתוך חוק השיפוט הצבאי, בשינויים כאלה ואחרים שעשינו גם בגלל השוני בין המערכות, וגם בגלל היבטים ייחודיים למערכת הצבאית.

עידו בן יצחק: למשל, אם אמרנו שנפגע עבירה מקבל זכות על שלבים שונים בתהליך אז יש שלבים שקיימים בהליך הצבאי ולא קיימים בהליך האזרחי, למשל החלטה להעביר מהליך פלילי להליך משמעתי או כל מיני עבירות שקיימות בדין הצבאי, עבירות מין ואלימות שלא קיימות בדין האזרחי ונתנו להן ביטוי גם פה.

עידו בן יצחק: החוק נכנס לתוקף בשני שלבים – חלקו הראשון נכנס לתוקף ב-1 בנובמבר 2018; החלק השני, שכולל את הליבה המרכזית של החוק, אמור להיכנס לתוקף ב-1 בינואר הקרוב.

עידו בן יצחק: הסיבה לכך שהצבא ביקש זמן היערכות נבעה בעיקר משני דברים: אחד, מהצורך בהכשרת כוח אדם.

עידו בן יצחק: החוק קובע בין היתר שיוקמו גם בפרקליטות הצבאית יחידות סיוע, וגם ימונו אחראים במשטרה הצבאית, כשם שקיים בפרקליטויות המחוז והמדינה ובמשטרת ישראל; ובנוסף, נדרשה היערכות של התאמות למערכת מנ"ע המשטרתית.

עידו בן יצחק: מערכת מנ"ע היא המערכת הממוחשבת שבאמצעותה מקבלים נפגעי העבירה את המידע, וגם לכך נדרש זמן, ולכן נקבעה תחילה מאוחרת ב-1 בינואר הקרוב.

אורנה ברביבאי: כשאתה לא יודע להגיד לי את הסטטוס.

אורנה ברביבאי: זאת אומרת שאת זה נשמע מהמוזמנים.

עידו בן יצחק: לא יודע את הסטטוס.

אורנה ברביבאי: שלא על פי הסדר, איילת, נתחיל בך דווקא כי את צריכה לצאת, תגידי את דברייך; ואז אעבור להתייחסות של הצבא ושל משרד המשפטים.

איילת רזין בית אור: תודה.

איילת רזין בית אור: תודה רבה על קיום הדיון.

איילת רזין בית אור: חברת הכנסת מיכאלי התייחסה למעמד החגיגי שהיה פה, אחת משירות הברבור של הכנסת העשרים.

איילת רזין בית אור: אני חייבת לציין גם את מי שנעדרת מפה כי היא השתחררה מצה"ל, אבל היא הרוח המפקדת בתוך הצעת החוק הזו, אל"מ שרון זגגי פנחס.

אורנה ברביבאי: נכון.

איילת רזין בית אור: ממש אתמול קיבלנו פרסום על אותו קצין, סגן רום אברג'יל, וחשוב לי לומר את השם שלו, כי הוא עשה מה שהוא יכול כדי למנוע את פרסום השם שלו, כדי שחלילה לא תיגרם לו מצוקה נפשית, כאשר במשך שלוש שנים הוא צילם פקודות שלו במצבים אינטימיים ופרטיים.

איילת רזין בית אור: מדובר על עשרות רבות של חיילות פקודות שלו שנפגעו ממנו, חלקן אפילו לא יודעות שיש תיעוד שלהן, זו כבר חקיקה מתגלגלת.

איילת רזין בית אור: ובדיוק בשבילן חוקקנו את החוק הזה.

איילת רזין בית אור: בדיוק בשבילן, כדי שהן יהיו זכאיות להגנה ולמדור שקט ובטוח, ולכל הזכויות שמנויות כאן במסמך וכמובן בחוק.

איילת רזין בית אור: ואנחנו שמחות מאד על קיום הדיון הזה כדי לבדוק איפה הדברים עומדים.

איילת רזין בית אור: אני חייבת לומר שממה שאני שומעת הדברים רחוקים מלהיות מיושמים ומוטמעים בשטח.

אורנה ברביבאי: את יודעת לשים אצבע על מה?

אורנה ברביבאי: כי את לא תהיה פה בישיבה.

איילת רזין בית אור: אני לא רוצה לומר, יכול להיות שאני אשמע בשורות, אבל אשמח לקבל התייחסויות של רשויות הצבא.

איילת רזין בית אור: לגבי מערכת מנ"ע, איפה הדבר הזה עומד?

איילת רזין בית אור: האם יש התממשקות לשאר המערכות הלא צבאיות וכל המערכות התוך צבאיות?

איילת רזין בית אור: הזכות למדור מוגן, איפה זה עומד?

איילת רזין בית אור: מתי יכנס לתוקף?

איילת רזין בית אור: מי יאכוף את הדבר הזה?

איילת רזין בית אור: איך מקדמים את המוגנות של נפגעי העבירה?

איילת רזין בית אור: כל הדברים האלה מנויים, פשוט עברתי ביחד עם גורמי המקצועי על הסעיפים לראות איך פורטים את זה לפרוטות.

איילת רזין בית אור: אלו אותן שאלות שחוזרות – האם יש נהלים?

איילת רזין בית אור: האם זה הוטמע בפקודות?

איילת רזין בית אור: מי אחראי על האכיפה?

איילת רזין בית אור: והאם עברו הכשרות ייעודיות מותאמות לעיסוק במטריה המאוד מאוד מיוחדת הזאת של נפגעי עבירה על כל גווניה?

איילת רזין בית אור: אני כמובן מייצגת את התחום של אלימות מינית.

איילת רזין בית אור: הכשרות למשטרה הצבאית לגבי החובות שלהם כלפי נפגעי העבירה, ויש להם הרבה חובות פה, מי העוסקים בנושא?

איילת רזין בית אור: דרגה, ניסיון, חובת הסמכה?

איילת רזין בית אור: כל הנושא של התפר זה שדובר עליו, בין הליך משמעתי לפלילי – שוב, מה ההנחיות?

איילת רזין בית אור: מה הפקודות?

איילת רזין בית אור: מי אחראי בפועל?

איילת רזין בית אור: מיהו אותו גורם?

איילת רזין בית אור: אמרתי עכשיו, זאת דוגמה אחת מתוך אין-ספור דוגמאות שעוסק בהם הצבא, אבל כאן יש ממש פיגוע – אין לי מונח אחר להשתמש בו – פיגוע של עשרות רבות של נפגעות.

איילת רזין בית אור: מי יעדכן אותן על כל הזכויות שלהן ועל כל מה שעולה מן החוק החשוב הזה שחוקקנו?

איילת רזין בית אור: מנגנוני הבקרה על חוק זכויות נפגעי עבירה, יחידות הסיוע שאמונות על הטמעה של החוק הזה, יחידות הסיוע כמו שיש בפרקליטות.

איילת רזין בית אור: ממה שאני שומעת לא הונע המהלך הזה.

איילת רזין בית אור: ועוד ועוד, אבל מאוד אשמח אם צריך שנקיים עוד ועוד דיונים בנושא הזה.

אורנה ברביבאי: בינתיים ביקשנו לראות סטטוס, ואת אומרת שאת לא מטיחה בהכרח שאין.

אורנה ברביבאי: אני מבקשת לדעת עדכון סטטוס לגבי הנושאים.

איילת רזין בית אור: אני אשמח שיש.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לאיילת היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.

אורנה ברביבאי: נעבור מכאן לתובע הצבאי הראשי אלוף משנה אבי חלבי, בבקשה.

אבי חלבי: שלום, אנסה לסקור את הדברים גם באופן כללי וגם על כמה היבטים פרטניים שעלו היום בשיח, וגם שנשאלנו עליהם במצע לדיון.

אבי חלבי: כן צריך להגיד שמבחינתנו כצה"ל, לא רק התביעה הצבאית, כל צה"ל, הנושא של הטיפול בנפגעי עבירה סומן כנושא בעל חשיבות קריטית.

אבי חלבי: כל מערכת אכיפת החוק הצבאית – המשטרה הצבאית, התביעה הצבאית, בתי הדין הצבאיים – הציבו את היישום של חוק זכויות נפגעי עבירה בעדיפות מרכזית בעבודה שלהם.

אבי חלבי: יש קדימות ועדיפויות עליונות בכל תיק שמערב נפגעי עבירה מבחינת כל המערכות שמניתי.

אבי חלבי: בוודאי שמבחינתנו בתביעה הצבאית, אני אומר את הדברים גם בשמם של חבריי בגופים האחרים לאחר שנטלתי את רשותם לעשות את זה, מושקעים משאבים רבים בהגנה על זכויות נפגעי עבירה.

אבי חלבי: עבודת החקיקה, כמו שאמרה חברת הכנסת מיכאלי, נעשתה בשיתוף מלא איתנו.

אבי חלבי: גם אני צריך לציין את קודמתי, אלוף משנה שרון זגגי פנחס, שעסקה בנושא רבות והוא היה ממש בנפשה.

אבי חלבי: באותה מידה הוא גם בנפשי.

אבי חלבי: סמוך אחרי חקיקת החוק, ועוד לפני שהוא נכנס לתוקף, נעשו שינויים משמעותיים בכל מערכת האכיפה הצבאית.

אבי חלבי: כבר מ-2018 אנחנו מחילים על עצמנו את רוח החוק ומעניקים לנפגעי העבירה את הזכויות בכל הצמתים המרכזיים שקובע החוק, עוד לפני שהוא נכנס לתוקף באופן מלא בינואר הקרוב, וכך חלק משמעותי מהזכויות כבר ניתנות היום.

אבי חלבי: כמו שאפרט בהמשך, צה"ל ערוך להעניק את מלוא הזכויות שנקבעו בחוק נפגעי עבירה.

אבי חלבי: אני גם אציין לשאלה שנשאלנו, שאושרו גם תקנים ייעודיים לנושא הזה עבור התביעה לשם יישום החוק.

אבי חלבי: להבנתנו הם צפויים להגיע באופן סופי בשבועות הקרובים או בתחילת שנת 2021.

אבי חלבי: אנחנו לא נמצאים בפער מבחינת הגורמים שאחראים ומנווטים את הנושא הזה בכל אחת מפרקליטויות המחוז וגם במטה התביעה הצבאית.

אבי חלבי: אותו דבר גם במטה של המשטרה הצבאית ובמפקדה של מצ"ח.

אבי חלבי: צריך להגיד שאחד האתגרים המשמעותיים ביותר ביישום החוק, וציין את זה לדעתי היועץ המשפטי של הוועדה, היה החיבור של המערכות הצבאיות למערכות התקשוביות למנ"ע המשטרתית.

אורנה ברביבאי: נכון.

חי אבישר: הממשק עם מנ"ע נמצא בסיום של תקופת הרצה של פיילוט שמסתיים ממש בימים אלה.

חי אבישר: יש כמה תקלות שלא נפרט, אבל חוזרות על עצמן בהעברת מידע ונתונים מסוימים בגלל המעבר ממערכות מחשוב צבאיות למערכות אזרחיות.

אורנה ברביבאי: תצ"ר, מי מוביל את הפיילוט?

אורנה ברביבאי: מבחינת המחשוב מי נושא באחריות להובלת הפיילוט?

חי אבישר: מבחינתנו הפיילוט הזה הוא משותף.

חי אבישר: אני חושב שבהמשך דבריי יותר חשובים.

חי אבישר: מבחינתנו תקלות טכניות תמיד יהיו, זאת לא סיבה לא להתחיל את המהלך, וממש בימים אלה אנחנו מתכוונים להתחיל להפעיל את המערכת באופן רשמי כבר מתחילת דצמבר, זאת אומרת חודש לפני תחילת החוק.

חי אבישר: הפעלת המערכת חשובה, כל התיקים כבר מופו בכל הפרקליטויות שעוסקות בטיפול בנפגעי עבירה, הנתונים הרלוונטיים נמסרו לנפגעים, כולל ההיבטים הטכניים של קוד וסיסמה, וכן הלאה.

חי אבישר: וכל מי שביקש את הזכויות – למרות שזה לא משהו שדובר עליו עוד בתחילת החקירה שלו במצ"ח, כי אז עוד היינו בתקופה של פיילוט – אנחנו ניתן לו את זה כבר עכשיו באופן מיידי, ועוד לפני ינואר.

חי אבישר: זה מאוד מאוד חשוב מכיוון שזאת הדרך היחידה לוודא עדכון על כל דיון כדי שלא תהיה תקלה בממשקים האנושיים שמעדכנים וזה יגיע לנפגעים.

חי אבישר: עד לתחילת השימוש במנ"ע נפגעי העבירה מקבלים את כל המידע שמגיע להם לפי חוק באמצעות מענה אנושי, שכולל גם היבטים של הגעת התיק לתביעה, הגשת כתב אישום, יידוע, וגם קבלת עמדה לגבי הסדר טיעון במקומות שנדרשים, מידע על מעצר ושחרור, הבעת עמדה לגבי עיון בעונש או הפחתה של עונש, וכן הלאה.

חי אבישר: אתייחס לזה גם בהמשך בקצרה.

חי אבישר: מבחינת ההיערכות ליישום החוק – נקבעה הנחיית תצ"ר ייעודית בנושא הזה כבר באמצע שנת 2018, היא תוקפה עוד לפני שהסעיפים הראשונים של החוק נכנסו לתוקף בנובמבר 2018.

חי אבישר: מאז גם נעשו בה כמה עדכונים ושינויים.

חי אבישר: הרעיון בהנחיה הזו זה עיגון של כל סעיפי החוק, כולל כל אלה שאמורים להיכנס רק בינואר הקרוב, ולמעשה מתן כל הזכויות האלה כבר בכל השנתיים האחרונות.

חי אבישר: ואני אומר את זה באחריות, כי פיקחתי על זה באופן אישי.

חי אבישר: מעבר לזה גם נקבעה הוראת מפקד מצ"ח מתאימה, שמעגנת את כל הזכויות שקשורות למשטרה הצבאית החוקרת.

חי אבישר: הוראה של מפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי נמצאת בשלבי טיפול מתקדמים.

חי אבישר: ייתכן שנצליח לסכם אותה עד סוף השנה הזו, ייתכן גם שלא, מכל מקום, כל הזכויות ניתנות בפועל.

חי אבישר: בתי הדין עגנו בהלכה הפסוקה את הצורך לפסוק ברוח החוק, זה גם בהמשך לעמדת התביעה בפני בתי הדין וגם בהמשך לגישה הפרואקטיבית שלהם בעניין הזה.

חי אבישר: אין דיון שיש בו נפגע עבירה ששופט לא ישאל את הצדדים מה עמדת נפגע העבירה; מה הוא אומר לגבי הסדר הטיעון, אם יש הסדר טיעון; האם הוא רוצה להגיש הצהרה.

חי אבישר: עומד שם התובע ומקריא את הצהרתו של הנפגע אם הנפגע לא רוצה להגיע בעצמו, או אם הוא רוצה להגיע ולא לדבר.

חי אבישר: אם הוא ירצה הוא גם יעיד, גם כשעמדתו שונה מעמדת התביעה, וזה בסדר גמור וזה לגיטימי.

חי אבישר: זה בדיוק תפקידנו, לייצג גם את האינטרס שלו ולהביא אותו בפני בתי הדין, וזה שזור בפסיקת בתי הדין בכל השנים האחרונות באופן מלא.

חי אבישר: מעבר לזה, אנחנו גם עובדים על קידום של תקנות ופקודה כוללת בנושא, אבל צריך להגיד שכל הוראות החוק מעוגנות כולן בהוראות המקצועיות של מצ"ח ושל התביעה הצבאית הראשית, והתובעים והחוקרים פועלים לפיהן.

חי אבישר: אם אני מסתכל על ההיבטים של זכויות שעלו – זכות עיון בכתב אישום מיושמת בפועל; חובה לקיים הליכים בזמן סביר, כל המערכת רתומה לדבר הזה, יש תעדוף עליון לתיקים האלה גם במצ"ח וגם בתביעה הצבאית.

חי אבישר: גם בתקופת התפשטות הקורונה וגם בתקופה של צמצום הדיונים, התיקים היחידים שבהם האכיפה נמשכה בהם כסדרה וגם התנהלו דיונים בבתי הדין היו בעיקר בתיקים האלה, וקודם כול בתיקים שיש בהם נפגעי עבירה; שאלות שקשורות לחקירה על עבר מיני, הנחיות החוק מיושמות על ידי מצ"ח; זכות לליווי בחקירה, וכן הלאה, הזכות ניתנת; בחירת המין של החוקר; נוכחות בדיון שמתקיים בדלתיים סגורות; זכות לקבל מידע על ההליך בכל מיני צמתים, וגם על ארגוני הסיוע.

חי אבישר: הזכות הזאת כוללת שלושה רבדים: גם מידע על הזכויות עצמן, גם מידע על ההליך הפלילי, וגם מידע על ארגוני הסיוע.

חי אבישר: כל אלה מאוגדים בדף מידע שנמצא בידי החוקרים, אושר, פורסם באתר האינטרנט של הפרקליטות הצבאית, ונמסר גם לידי כל נחקר.

חי אבישר: אנחנו ערוכים ומוכנים בעניין הזה עוד לפני ה-1 בינואר הקרוב, והוא עונה על כל הזכויות וההיבטים שמנויים בחוק אחד לאחד; זכות להביע עמדה לגבי ביטול כתב אישום, מיושם בפועל; כנ"ל לגבי הסדר טיעון, כמו שאמרתי; הצהרת נפגע העבירה על נזקים שנגרמו לו; עמדה לגבי הפחתת עונש – כאשר זאת ועדה לעיון בעונש יושב בה גם שופט צבאי, אז הדבר נעשה על ידי נציגי הפצ"ר שבוחנים את הדברים מול נפגע העבירה לפני הדיון.

חי אבישר: כשזאת ענישה קצרה יותר, ולכן ההפחתה יכולה להיעשות בהחלטה של קצין המשטרה הצבאי הראשי או ראש אכ"א או רמ"ד אכ"א, פונים לפני כן לנפגע, מבקשים את עמדתו, ורק לאחר מכן מתקבלת החלטה ובקשה לקיצור עונש, לניכוי מה שנקרא שליש, וכדומה.

חי אבישר: זה לא נעשה לפני שנשמע נפגע העבירה, אותו דבר גם לגבי בקשות חנינה שמוגשות.

חי אבישר: התייחסתי קודם לתקנים – כל הנושא של יחידות הסיוע והיישום של החוק מרוכזים במפקדות של כל אחד מהגופים, יש גם קצינים ייעודיים בתביעה הצבאית שזה תפקידם והם אחראים בכל אחת מפרקליטויות המחוז, ובאופן הזה אנחנו מוודאים גם את הבקרה והיישום של החוק.

חי אבישר: רציתי להגיד עוד מילה.

חי אבישר: בהמשך לחוק התכוונו גם והכנו ורצינו להחיל את החוק בצורה נרחבת גם בצו באזור יהודה ושומרון גם על נפגעי עבירה שמטופלים בבתי המשפט הצבאיים.

חי אבישר: ההוראות של החוק מוחלות בצורה מאוד רחבה כבר מזה שנתיים וחצי לגבי אירועי מוות או תיקי מוות.

חי אבישר: לגבי יתר המקרים שבהם יש נפגעי עבירה מדובר בכמות גדולה מאוד, ההיקפים באמת גדולים, והיא מחייבת תמיכה של מערכת ממוחשבת כדי שלא יהיו טעויות, ולשם יישום מלא של החוק.

חי אבישר: הכוונה הייתה לנסות להחיל גם שם את החוק בתחילת ינואר הקרוב, אבל זה מצריך הקצאת משאבים תקשוביים משמעותיים.

חי אבישר: המשאבים האלה לפחות בשנה האחרונה הוקצו בעיקר למטרות אחרות, ובהם גם ההתמודדות עם התפשטות הקורונה, אבל לא רק, לכן בכוונתנו לדחות את התחולה המלאה של הצו שמחיל את העקרונות של החוק גם באיו"ש בשנה בשלב הזה.

חי אבישר: אבל, כאמור, בתיקי מוות החוק מוחל על כל היבטיו, וגם בתיקים אחרים מסוימים בהתאם לשיקול דעת הפרקליט, במקרה הזה פרקליטת איו"ש, וגם בהתייעצות איתי כשצריך.

חי אבישר: בטח כשפונה נפגע עבירה ומבקש ומתעניין אז זה מייד שם אותו גם כן במוקד.

חי אבישר: לסיכום הסקירה הזו אני יכול להגיד שאנחנו ערוכים ומיישמים את כל החוק, וזה ימשיך לקרות גם מה-1 בינואר הקרוב.

חי אבישר: אני מודה לכל מי שעסק במלאכה החשובה הזו.

חי אבישר: אני מציע שחברתי היוהל"ם, יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר תוסיף כמה דברים, כי אנחנו בצה"ל נותנים מעטפת כוללת ואולי גם מפורטת יותר בהיבטים מסוימים מהחוק, ואני חושב שיפעת תוכל להתייחס לזה.

אורנה ברביבאי: תכף נעבור לתא"ל יפעת.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לסכם את מה שהבנתי ממך.

אורנה ברביבאי: אתה אומר לי שצה"ל ערוך ומוכן לבצע את כלל ההנחיות מהחוק, אין פערים, לא בתשתיות, לא בכוח אדם, לא בהדרכה, לא בהכשרות, לא בנאמנים ייעודיים למימוש האחריות, באופן מקסימלי ואנחנו נעמוד בלו"ז.

חי אבישר: נכון.

אורנה ברביבאי: סייגת אך ורק את תחולת החוק באיו"ש, לעניין הזה ארצה להתייחס בהמשך.

חי אבישר: למעשה זה לא החוק, גברתי, זה צו נפרד שחשבנו שנוכל ליזום גם באיו"ש כדי להחיל את זה במערכת השיפוט הצבאית על כל גווניה.

אורנה ברביבאי: צו נפרד, ברור.

אורנה ברביבאי: אתה צודק, וארצה לדבר על זה בהמשך.

אורנה ברביבאי: אבל הבנתי אותך נכון, מבחינת צה"ל אין פער, ולפיכך כשנקיים דיון מעקב כשנחליט, כל המערכות היו אמורות לתמוך ולא צריכים להיות פה פערים בין מה שאתה אומר לבין נפגעת כזאת או אחרת, שתרצה מענה ותגיד לנו שמשום מה היא לא קיבלה את המענה הזה.

חי אבישר: נכון.

חי אבישר: אם זה לא יקרה במקרה ספציפי זו תהיה תקלה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לך.

אורנה ברביבאי: אני עוברת לתא"ל יפעת תומר ירושלמי יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר, אני מקווה שלא נקרא לך עוד הרבה זמן תא"ל ותהיי האלופה הבאה בתור, בבקשה, יפעת.

מרב מיכאלי: אינשאללה.

יפעת תומר ירושלמי: בינתיים טוב לי בדרגה שלי ובתפקיד שלי.

אורנה ברביבאי: את זה אני אמרתי, לא את.

אורנה ברביבאי: לא אמרתי שלא טוב לך.

יפעת תומר ירושלמי: ואני מאוד שמחה על ההזמנה להשתתף בדיון כאן בוועדה.

יפעת תומר ירושלמי: אומנם הדיון יוחד לשאלה של היערכות ומוכנות לתחולת חוק זכויות נפגעי עבירה בצה"ל, אבל חשוב לי שתהיה בפני הוועדה התמונה המלאה ביחס לזכויות של נפגעי עבירה בצה"ל, שהיא מקיפה ורחבה יותר, כמו שהתחיל לומר אבי, ממה שמעוגן רק בחוק, וצה"ל נותן סיוע וליווי ייחודיים ומקיפים לחיילים שנפגעו.

יפעת תומר ירושלמי: אני מדברת פה רק על ההקשר של עבירות מין, לא על כל ההקשר של נפגעי עבירה.

יפעת תומר ירושלמי: ולמה בעיני זה חשוב?

יפעת תומר ירושלמי: כי דיברנו על הזכויות הקונקרטיות, ואבי פרט אותן אחת לאחת, אבל אם נעלה קומה ונסתכל במבט על על חוק זכויות נפגעי עבירה, ופתחה בזה חברת הכנסת מרב מיכאלי, בעצם החוק מיועד להחזיר לנפגע העבירה את תחושת השליטה, ושהוא לא יהיה רק מי שניזון ממה שקורה והוא פסיבי בהליך, אלא ממש יש לו מעמד מוסדר.

יפעת תומר ירושלמי: ובעניין הזה אני חושבת שצה"ל נותן סיוע מאוד ייחודי, שקשור לעניין הזה של לראות את הנפגע, לשמוע את קולו, ולהחזיר לו את תחושת השליטה, שבעבירה המינית ניטלה ממנו.

יפעת תומר ירושלמי: מי כמוך, גברתי היושבת-ראש, מכירה את מרכז מהו"ת, אני חושבת שמרכז מהו"ת, שהוא מרכז להתמודדות ותמיכה, נותן סיוע וליווי לכל מי שנפגע על רקע מיני, בין אם בצה"ל ובין אם מחוץ לצה"ל, בין במהלך השירות ובין לפני.

יפעת תומר ירושלמי: וכחלק מזה אנחנו כמובן משולבים בהיערכות גם להחלת החוק, משום שחשוב שגם המרכז כמרכז שנותן מידע יכיר את כל ההתפתחויות, את כל ההיערכות להחלת החוק.

יפעת תומר ירושלמי: המרכז נותן היום שורה של מענים ושל אפיקי טיפול וליווי לכל מי שנפגע על רקע מיני, החל מטיפול רגשי, עובר לסיוע משפטי.

יפעת תומר ירושלמי: כל מי שנפגע על רקע מיני יכול לקבל ייעוץ משפטי, סיוע משפטי מאנשי מילואים לשעבר של הפרקליטות הצבאית, שהם היום במהו"ת.

יפעת תומר ירושלמי: צוות מצומצם של אנשים שהוכשרו לזה באופן ייעודי, והם כמובן מעמידים את נפגעי העבירה על כל זכויותיהם, שזה המשלים של כל הפעולות שדיבר עליהן התובע הצבאי הראשי.

יפעת תומר ירושלמי: אנחנו יכולים לראות שבפעולות הייעוץ המשפטי שאנחנו נותנים אנחנו שומעים שאלות, ואז מתרשמים ממידת ההבנה, ממידת החששות, מנסים כמובן לענות על כל החששות, ובעיקר לספק מקסימום מידע.

יפעת תומר ירושלמי: אנחנו מלווים את נפגעי העבירה לפי רצונם, בין אם בהליך הגשת התלונה במצ"ח, פיזית בהגעה למצ"ח.

יפעת תומר ירושלמי: כי הרבה פעמים זה משהו שמעורר חשש או רצון או פחד ללכת לבד, רצון בליווי.

יפעת תומר ירושלמי: ככל שיש הליך פלילי, אנחנו מלווים את הנפגעים בהליך עצמו.

יפעת תומר ירושלמי: כמובן שאם יש צורך אנחנו נותנים גם סיוע רפואי.

יפעת תומר ירושלמי: והסיוע הרגשי הוא סיוע של צוות רב-תחומי, שכולל גם עובדות סוציאליות, גם פסיכולוגים, וגם פסיכיאטרים, שכולם כולם רוצים לסייע לנפגע העבירה לעמוד מחדש על רגליו ולנסות להשתקם מהפגיעה המינית שהוא עבר.

יפעת תומר ירושלמי: עוד נקודה שחשוב להדגיש כשאנחנו מדברים על הדיון הזה זה את סגירת המעגלים הקצרה בצה"ל, כי שאלת קודם, גברתי היושבת-ראש, לגבי מוכנות ולגבי היערכות ולגבי תקלות.

יפעת תומר ירושלמי: אני חושבת שחלק מהדברים הם באמת ההיכרות הבין-אישית של השחקנים ששותפים לתהליך הטיפול בנפגעי העבירה, אם זאת התביעה הצבאית, אם זה יחידת מצ"ח, ואם זה גורמי היוהל"ם.

יפעת תומר ירושלמי: כשאנחנו מזהים שיש איזה מקרה שבו יש לנו חשש שאולי נפגעת לא הבינה את זכויותיה עד הסוף, אז תמיד יהיה חיבור בין מצ"ח לבין מהו"ת, בינינו לבין התביעה, כדי שנסגור מעגלים ונוכל לענות ולתת טיפול מיטבי.

יפעת תומר ירושלמי: כמובן שאם יש שאלות נוספות אז במידת הצורך אשמח מאוד לענות ולהרחיב.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לך, יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים.

אורנה ברביבאי: את רוצה לשאול?

אורנה ברביבאי: בבקשה.

מרב מיכאלי: ברשותך, גברתי היושבת-ראש, ממה שאני שומעת ממך, נדמה לי שאת יודעת, ואיילת, תגידי לי אם את שומעת משהו דומה, אני חושבת שמה שאת מתארת, תא"ל יפעת, זה משהו שבעצם הולך חצי דרך לכיוון מה שהמליץ דוח ברלינר מבחינת היחס ל-.

איילת רזין בית אור: לא חצי, אבל רבע.

מרב מיכאלי: לא רבע, אבל - - -

אורנה ברביבאי: זה בדרך ל-, כן.

יפעת תומר ירושלמי: זה בדיוק כך.

יפעת תומר ירושלמי: כשבוועדת ברלינר ציינו שאין דבר כזה שקיים, אז באמת למהו"ת אין מקבילה אזרחית.

יפעת תומר ירושלמי: מעבר לארגוני הסיוע שנותנים ליווי, הם קודם כול לא גורם ממוסד.

מרב מיכאלי: נכון.

יפעת תומר ירושלמי: זה לא גוף רשמי.

יפעת תומר ירושלמי: מהו"ת הוא גוף רשמי והוא נותן בדיוק את המעטפת הכוללת שעליה דיברה ועדת ברלינר, של הראייה ההוליסטית שנפגע או נפגעת עבירה צריכים ליווי רגשי וצריכים מישהו שיעמיד אותם על הזכויות, וזה בדיוק המודל שהוצב ושורטט שם של ליווי מקצה לקצה בתהליך הקשה הזה.

מרב מיכאלי: שאלתי הנוספת אלייך, האם יש במצ"ח, ובעצם בפרקליטות הצבאית, חלקים שהם יותר מתמחים בטיפול בחקירה של עבירות מין ובתביעה של עבירות מין?

אורנה ברביבאי: תכף אני מפנה את זה למשטרה צבאית, זאת בדיוק השאלה הבאה.

יפעת תומר ירושלמי: סליחה שקטעתי.

יפעת תומר ירושלמי: רק אגיד, בוודאי מייד יפרטו התובע הצבאי הראשית ומצ"ח, אבל אנחנו גם שותפים בהכשרות זה של זה.

יפעת תומר ירושלמי: זאת אומרת שכשהם מכשירים את האנשים שלהם, אז אנשי מהו"ת, זאת אומרת מפקדת מהו"ת שהיא קב"נית ותיקה ומנוסה, מספרת מה זה לטפל בנפגע עבירת מין, וכמובן את כל שלבי הפוסט טראומה מבחינה מקצועית, אבל גם ממש מחוויות ומתוך דוגמאות אישיות.

יפעת תומר ירושלמי: וכשאנחנו מכשירים את קצינות הליווי והסיוע שלנו, ומלמדים אותם מה זה פגיעה מינית ומה התהליך, תבוא התביעה הצבאית ויבואו מצ"ח ויסבירו לקצינות שלי אצלי בתוך מהו"ת, שמלוות את הנפגע, איך זה ייראה במצ"ח, מה יהיה בחדר החקירות.

יפעת תומר ירושלמי: התביעה הצבאית תסביר מהם שלבי ההליך הפלילי או המשמעתי ואיך זה מתנהל כדי שההיכרות תהיה מקסימלית והמידע שיועבר לנפגע יהיה המדויק ביותר והמלא ביותר.

אורנה ברביבאי: מה שאת בעצם אומרת, שיש תורה שנכתבה, שהיא פועל יוצא של תפיסה שנגזרת מההנחיות האלה, ושכלל חלקי הארגון שעוסקים בזה שותפים לה.

אורנה ברביבאי: תודה, תא"ל יפעת.

אורנה ברביבאי: אני רואה שיש פה שלושה נציגים של המשטרה הצבאית, לצערי אין לנו זמן לשמוע את כולם, אשמח אם סא"ל אסתי שגב ראש ענף חקירות מודיעין במשטרה צבאית תתייחס.

אורנה ברביבאי: ואם אחר כך בתום הדברים שלה יהיו הערות נוספות ספציפיות של רס"ן קרן פלג ורס"ן דודי כהן, תוכלו להשלים, אבל אני מקווה שנוכל להסתפק בדברים של סא"ל אסתי שגב, בבקשה.

אסתי שגב: צוהריים טובים לכולם.

אסתי שגב: ראשית, אני מצטרפת לדברים של היוהל"ם ושל התובע הצבאי הראשי שסקרו את כל העבודה שלנו בצה"ל לטובת הפעלת החוק בצבא.

אסתי שגב: אתייחס רק לדבר מאוד ספציפי, דיברתם על סוגיית הכשרות החוקרים, אז ככלל כל חוקר מצ"ח מייד עם סיום הכשרתו מוכשר לחקור כל עבירה פלילית שמתרחשת בצה"ל.

אסתי שגב: יחד עם זאת ולאור הרגישות שאנחנו מייחסים בצבא לחקירת עבירות מין, מי שחוקר אצלנו במצ"ח עבירת מין הוא אך ורק חוקר שהוסמך בהסמכה ייעודית במצ"ח, הסמכה שמתקיימת במשך כל שנה באופן סדיר, הסמכה שמבוצעת בשיתוף עם גורמי התביעה הצבאית הראשית ועם היוהל"ם.

אסתי שגב: מגיעים אלינו גם להרצאה נציגים מארגון נפגעי עבירה מינית באזרחות, גם עם איילת נפגשנו בנסיבות דומות באיזושהי הסמכה שביצענו.

אסתי שגב: ומי שמוסמך לחקור עבירות מין הוא אך ורק חוקר שהוסמך בהכשרה ייעודית לחקירות האלה.

אסתי שגב: מבחינתנו אנחנו ערוכים לחוק וגם פועלים לפיו.

אסתי שגב: כלל הבסיסים שלנו והמרחבים תודרכו.

אסתי שגב: מי שהוגדר כאחראי על החלת החוק, על השיח עם נפגעי עבירה, כולם תודרכו והוכשרו לכך בהדרכות ייעודיות וספציפיות.

אסתי שגב: תודה.

אורנה ברביבאי: אני מודה לך, סא"ל אסתי שגב, האם יש איזשהו פער שאת יכולה להצביע עליו כרגע, שאת חושבת שיפריע לכם לעמוד בהנחיות החוק?

אסתי שגב: לא, אנחנו ערוכים ומוכנים.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לך.

אורנה ברביבאי: האם לנציגת משרד המשפטים, עורכת דין ליאנה מגד, יש מה להוסיף לנו בעניין?

ליאנה מגד: אני רוצה לומר שני דברים, קודם כול אני שמחה לשמוע את התמונה שהוצגה כאן, באמת גם מערכות אחרות במדינה יכולות ללמוד מהדרך הזאת של לעמוד בלוחות הזמנים.

ליאנה מגד: אבל אני רוצה לציין שני נושאים.

ליאנה מגד: קודם כל, היישום של מתן הזכויות באמצעות מערכת מנ"ע הוא הצעה, הוא לא מחויב המציאות, ואני גם שמחה ששמענו פה על דרכים נוספות למתן הזכויות האלה.

ליאנה מגד: זאת אומרת, אומנם תקנות זכויות נפגעי עבירה גם במערכת האזרחית קובעות שעיקר היישום ייעשה באמצעות המערכת הממוחשבת, זה לא דבר שבלעדיו אין.

ליאנה מגד: זאת אומרת שכלל שצבא יחשוב שהעבודה דרך מערכת מנ"ע היא לא מספיק יעילה, היא לא מספיק טובה, יש בה בעיות, אז אין פה דווקא איזו גזירת גורל שזה חייב להיות בדרך הזאת.

ליאנה מגד: הרעיון של מערכת מנ"ע הוא לייעל ולהקל על המערכות לעמוד בחובות על פי החוק, אבל אפשר לחשוב גם על דרכים נוספות, אז אני שמה את זה פה בחלל האוויר.

ליאנה מגד: דבר שני שאני רוצה לציין זה ששמענו פה גם מהיוהל"ם וגם מהתצ"ר על הסיפור הזה של הסיוע המשפטי שניתן לנפגעי עבירות מין במערכת הצבאית, והוא דבר שהמערכת האזרחית גם מנסה ללמוד ממנו.

ליאנה מגד: זה דבר מאוד מאוד חשוב, הוא אכן לא עוגן בחוק זכויות נפגעי עבירה וגם לא בחוק השיפוט הצבאי, אבל באופן אמיתי לא היה צורך לעגן אותו ככזה, כי מרכז מהו"ת של הצבא הוקם עוד לפני התיקונים האלה לחוק.

ליאנה מגד: וזה דבר מדהים שעובד נפלא, וגם אנחנו מנסים כרגע ללמוד ממנו הרחבה שלו במערכת האזרחית.

ליאנה מגד: אז אני גם שמחה על הדיון וגם שמחה לשמוע את העדכונים האלה.

ליאנה מגד: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לך, עורכת דין ליאנה.

מרב מיכאלי: רק הערה לעניין הזה, ברשותך, גברתי יושבת-הראש.

אורנה ברביבאי: בבקשה.

מרב מיכאלי: תודה לליאנה שהיא שותפה חשובה ביותר בכל ההתקדמות שלנו או החתירה לעבר התקדמות להתמודדות הרבה יותר טובה עם עבירות מין בכלל.

מרב מיכאלי: העברנו, שוב, בכנסת העשרים, שולי מועלם ואני, חוק שלראשונה נותן זכות מוקנית לסיוע משפטי לייצוג ממש על ידי הסיוע משפטי, אבל רק לעבירות מין בעבירות הקשות.

מרב מיכאלי: זאת אומרת שאנחנו צריכות להרחיב את זה לכל הרצף, ובהקשר הזה רק להגיד שצה"ל מהווה דוגמה ממש טובה שאפשר לשאוב ממנה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: אני עוברת למשרד לביטחון פנים לנציגי המשטרה, יש פה ארבעה נציגים, והייתי רוצה להסתפק באחד מכם, מי רוצה להתייחס לעניין, אם בכלל, בהקשר של המוכנות של הצבא?

רונית שרוני: שלום, אני אתייחס.

רונית שרוני: אני קצינת זכויות נפגעי עבירה בשלוש שנים האחרונות.

רונית שרוני: מוקד מנ"ע, כפי שידוע לכם, הוא לא רק מערכת מידע ממוחשבת, אלא הוא מגובה במערכת מוקד אנושי, כאשר במוקד יושבות בנות, נכון לעכשיו.

רונית שרוני: והחל משנת 2000 ועד עכשיו למעשה הוכפלו או שולשו כמות השיחות של נפגעי העבירה שמגיעים למוקד.

רונית שרוני: כך שלמעשה ממש אני מתארת את מצב בפועל, הבנות שלי לא יכולות לצאת כמעט לשירותים לפעמים.

אורנה ברביבאי: את שומעת, מרב?

רונית שרוני: לא נעים, אין לי יכולת כיום ליזום שיחות לנפגעי עבירה שהם מאלמ"ר, פנים או קשישים, ואלימות חמורה.

רונית שרוני: אני קצת מצטערת לקלקל את החגיגה, אבל לא קיבלנו את התקנים שנדרשנו להם עד כה.

רונית שרוני: למעשה שני תקנים למוקד ותקן אחד לתובע מחוז ש"י.

מרב מיכאלי: אלו התקנים שהייתן צריכות לקבל בשביל התיאום עם הצבא?

מרב מיכאלי: בשביל החיבור של המערכת עם הצבא?

רונית שרוני: נכון.

מרב מיכאלי: זה די מדהים.

רונית שרוני: אני לא מייצגת את אג"ת, אבל אני מייצגת את מוקד מנ"ע, וזה המצב אצלנו.

מרב מיכאלי: זה מאוד מאוד מקומם, כמובן, כי, גברתי יושבת-הראש, שתקצבנו את החוק אחד לאחד לפי מה שדרשו המערכות, והכסף עבר, והוא נמצא.

אורנה ברביבאי: רק תסבירי לי, מרב, את הפער, אם היא אומרת שהמוקד הזה לא תוקצב ולא ישים, איפה זה פוגש את הממשק?

אורנה ברביבאי: איפה הפער?

מרב מיכאלי: במשרד לביטחון פנים בהתנהלות.

אורנה ברביבאי: זה ברור שבמשרד לביטחון פנים.

אורנה ברביבאי: אני תוהה לגבי ההשפעה שיש לזה, כי אם מצד אחד אנחנו רואים שהמערכת מתפקדת וקיבלנו דיווח מלא שאין פערים, אז אני תוהה לגבי ההשפעה שיש לזה על אי התפקוד.

רונית שרוני: המערכת שלנו מתממשקת למעשה עם המערכת הצבאית.

אורנה ברביבאי: זה מה שחסר לי.

רונית שרוני: כל המידע של צה"ל יעבור אלינו בסופו של דבר, אנחנו נקודת הקצה האחרונה מול נפגע העבירה.

רונית שרוני: למעשה אנחנו נעמוד מול נפגע העבירה ונשיב לו, פרט לשיחות הממוחשבות שיוצאות לנפגע העבירה.

רונית שרוני: אבל ברור שהמוקד האנושי חשוב, הוא חשוב מהיסוד.

רונית שרוני: נפגעות עבירה הרבה פעמים מאותגרות טכנולוגית וצריכות את השיחות האלה, גם נפגעי עבירה, ויש חשיבות גדולה שיהיו לנו תקנים.

מרב מיכאלי: בוודאי.

אורנה ברביבאי: את יודעת להגיד לי כמה תקנים אושרו לך?

מרב מיכאלי: שניים למוקדניות ואחד לתובע מחוז.

רונית שרוני: כן, שניים במוקד מנ"ע ואחד בתביעה במחוז ש"י.

אורנה ברביבאי: ואף אחד מהם לא אויש?

רונית שרוני: אני מדברת על מוקד מנ"ע.

רונית שרוני: הבנתי שאף אחד לא אויש, אבל לגבי מוקד מנ"ע לפחות שתיים לא אוישו.

אורנה ברביבאי: הבנתי.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: יש נציגים נוספים מהמשטרה שרוצים להוסיף לי משהו בעניין הזה?

חי אבישר: רונית התייחסה למוקד מנ"ע אנושי.

חי אבישר: מבחינת המערכת הממוחשבת, וצריך לשים את הדגש, מערכת מנ"ע שבהיערכות משטרת ישראל ערוכה לקבל את המידע מצה"ל.

חי אבישר: אנחנו יודעים שהצבא נמצא כבר מעל שנה בבדיקות בקצב ספורדי, יש לציין, ניתנה לו כבר גישה גם לאתר, גם למערכת המרכזייה עם זיהוי הדיבור והקשות ה-IVR.

חי אבישר: לנו לא ידוע על פערים לפחות במערכת שלנו.

חי אבישר: לגבי איו"ש, שהתובע הראשי הזכיר, כאן כמובן שנדרשים עדיין לפתח ממשקים מולם ולבצע את ההתאמות בכדי לקבל את המידע.

חי אבישר: אבל מבחינת המערכת זה משהו שאחרי שנעמוד על הפער הזה נוכל לעשות את זה כבר די בקלות, כי המערכת תומכת בקבלת חומרים מגופים, והקראתם לנפגעי העבירה ושידורם וכו'.

חי אבישר: עד כאן.

אורנה ברביבאי: תודה.

רונית שרוני: סליחה, יש דבר אחד שאני רוצה להוסיף שלא ציינתי, אני ממש מתנצלת שנכנסתי באמצע.

רונית שרוני: העניין של השפות, היום המערכת לא ערוכה לתת מענה אנושי, אני לא מדברת על המחשובי, בשפה, גם בגלל הסיבה שאין לי מוקדנים נוספים בשפות הרלוונטיות, לרוב זה ערבית ואמהרית.

מרב מיכאלי: משוגע לגמרי.

אורנה ברביבאי: את אומרת שדווקא באוכלוסיות שנדרשות לסיוע ועזרה יותר.

רונית שרוני: נכון.

רונית שרוני: כי הבנות שלי אכן ותיקות, והן לא דוברות את השפות האלה, ואין לי מספיק תקינה.

רונית שרוני: זה הסיפור.

אורנה ברביבאי: נצ"מ יוליה ימני, את יכולה לתת לנו התייחסות לנושא המשאבים?

אורנה ברביבאי: את אחראית על נושא המשאבים?

אורנה ברביבאי: אני יכולה לגזור את זה מהמשמעות של השם שלך, רמ"ח פיתוח מערכות משאבים?

יוליה ימני: צוהריים טובים, מבחינתנו לא נדרשים משאבים נוספים.

יוליה ימני: מבחינתנו אנחנו מוכנים להפעלה גם מול צה"ל.

מרב מיכאלי: אבל שמעת את מה שהיא אמרה קודם?

אורנה ברביבאי: אבל לדעתי היא לא רלוונטית לעניין הזה, אחרת היא הייתה עונה.

אורנה ברביבאי: שאלות נוספות שלך, מרב, לכל מי שעלה לפני שאנחנו מסכמים את הדיון?

מרב מיכאלי: לא.

מרב מיכאלי: את יודעת, שוב, למרבה הצער ממש עצוב לראות שהפער בין היעילות שצה"ל יכול ומסוגל ואכן מטפל בדברים כשהם מגיעים לפתחו וכשמתקבלת החלטה לעשות אותם, לבין מה שקורה באזרחות במשרדי הממשלה.

מרב מיכאלי: ואני לא באה בטענות לעובדות ועובדי הציבור המסורים פה, אלא לדרג הפוליטי על הזנחה פושעת של המערכות האזרחיות במשך 12 שנה, ובהתאם בזמן שצה"ל הצליח.

מרב מיכאלי: הדיווח שקיבלנו משמח ומחזק ונותן תקווה שאפשר לעשות דברים, ושאפשר להוציא דברים לפועל בצורה אפקטיביות וטובה, וזה מאוד מאוד משמח.

מרב מיכאלי: וכל כך מצער לראות שהמערכות האזרחיות כל כך מוחלשות ופגועות, ומתקשות לעשות את המעט בחלק שלהן לעשות.

מרב מיכאלי: אני רוצה לחזק את ידי העושות והעושים במלאכה, כמו שאומרת הקלישאה.

מרב מיכאלי: אבל באמת כל האנשים בצה"ל, הדיווח הזה היה מרחיב לב, משמח, ואדרבה ואדרבה, ניקח ונחיל את זה גם במערכת האזרחית שלנו, אינשאללה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לחברת הכנסת מרב מיכאלי.

אורנה ברביבאי: אני רוצה להגיד לך תודה על זה שהעלית לסדר-היום, לא רק עכשיו בדיון המעקב, אלא על החוק עצמו.

אורנה ברביבאי: החוק הזה אפשר לכולם לעשות כברת דרך לכיוון שבו מסתכלים על נפגע או נפגעת העבירה כמי שמחייב התייחסות אחרת, שונה בליווי, בזיהוי המקצועי, וביכולת לתת פתרונות לאורך הדרך, בוודאי בפגיעה כזאת או אחרת שהייתה בה או בו.

אורנה ברביבאי: היה לי הכבוד להיות חלק מהקמת מרכז מהו"ת, ובשבילי זה נחת לראות לאן הדברים התגלגלו.

אורנה ברביבאי: ראוי מאוד לציין את שיתוף הפעולה בין כלל המערכות בצבא, גם הפרקליטות, בתי הדין, יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר, המשטרה הצבאית.

אורנה ברביבאי: ואני חושבת ששיתוף הפעולה הזה וההבנה שהחוק הזה לא נכפה, אלא הכרה בחשיבות שלו מאוד משמעותית, ואנחנו רואים את הדרך שהצבא עשה.

אורנה ברביבאי: אז אני מוצאת לנכון להגיד גם תודה רבה על הריצה שלכם לצמצום הפערים, ועל האופן בו אתם מוכנים עוד לפני הזמן, לא רק בתשתית ובהיבטים הטכניים, אלא גם במהות, תרתי משמע.

אורנה ברביבאי: לגבי הצו של יהודה ושומרון, אתה לקחתה את הצו, לקחתם לעצמכם שנה, ואני רוצה לסמוך על זה שלקחת הערכת זמן ריאלית.

אורנה ברביבאי: אני רק מבקשת באופן אישי ומקצועי שבהינתן פניות ספציפיות כאלה ואחרות, כפי שציינת, שיינתן טיפול.

אורנה ברביבאי: זאת אומרת שאי-אפשר יהיה לתלות, כמו שאמרת שהמערכת היא לא תנאי למימוש, כך אני רוצה שגם בתחולת הצו ביהודה ושומרון, במקרה שתזהו סוגיות ספציפיות או עבירות ספציפיות, נפגעי עבירה ספציפיים שצריכים מענה, שתדעו להתגבר על הדבר הזה.

אורנה ברביבאי: לגבי המשרד לביטחון פנים והמשטרה, לצערי על רקע כל מה שאמרתי ביכולת של הצבא לעמוד בדרישות החוק, צר לי לראות שיש פער.

אורנה ברביבאי: אנחנו נדרוש מהמשרד לביטחון פנים במעקב התייחסות מדוע לא מומשו התקנים, נתייחס גם לעניין השפות הרלוונטיות לאוכלוסיית היעד כדי לתת לה מענה.

אורנה ברביבאי: זה לא אמור להיות פער חדש היום, זה היה אמור לקבל מענה עוד קודם במוקד מנ"ע, ולא צריך להיות פער כזה.

אורנה ברביבאי: המשרד לביטחון פנים הגדול ידע לייצר את הפתרונות כנגזרת מהחוק, בטח אם חברת הכנסת מיכאלי אומרת לי שזה תוקצב עוד מראש, לא צריכה להיות בעיה.

אורנה ברביבאי: ניקח חודש מהיום, נוציא נייר מסודר מהוועדה לקבל מהמשרד לביטחון פנים תשובה, ונעקוב אחרי המימוש.

אורנה ברביבאי: תודה רבה לכול מי שלקח חלק בדיון.

מרב מיכאלי: תודה לגברתי.

מרב מיכאלי: מעולה.

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: הישיבה נעולה.