ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 186, 2021-02-08 09:00

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: הנושא הראשון על סדר היום חיזוק ועידוד התעופה הישראלית ומיצוב מעמדה האסטרטגי נוכח משברי התקופה.

יעקב מרגי: זה יוצא כמצע לקראת הדיונים בתקנות שקיבלנו מהממשלה.

יעקב מרגי: לאחר הדיון על התעופה יש את הדיון על התחבורה הציבורית.

יעקב מרגי: מידן בר, יושב-ראש איגוד הטייסים בבקשה.

מידן בר: בוקר טוב, בראשית דברי אני רוצה להגיד לך תודה רבה.

מידן בר: אני מבין שכולנו עסוקים בחירום, אבל כדאי גם לדבר על שגרה ומדיניות.

מידן בר: הדיון הזה מדבר על שגרת התעופה לצורך העניין ולא על מתווים כאלה ואחרים, כי אם לא תהיה לנו מדיניות כלשהי, לא נצא מהמשבר הזה כענף תעופה.

מידן בר: כנראה שיעלה פה הביטוי של חישוב מסלול מחדש בתחום התעופה, כי כל ההערכות חשבו שבספט

מידן בר: מבר נהיה כבר אחרי הדבר הזה ואנחנו לדעתי עוד רחוקים מלהיות אחרי זה, נצטרך לחיות עם זה, יש דרכים לעשות את זה ובשביל זה אנחנו פה.

מידן בר: אני רוצה להגיד דבר נוסף לפני שנציג את המצגת שהכנו.

מידן בר: זה לא דיון על טייסים ולא על איגוד הטייסים.

מידן בר: זה דיון על נכס אסטרטגי למדינת ישראל ומה שנכון לתעופה יהיה נכון גם לחינוך וגם למסחר.

מידן בר: אלה דברים ברורים, קצרים שקורים בעולם, שנבדקו, שאפשר להתחיל ליישם אותם במקום לא להפסיק לדבר עליהם.

מידן בר: עשו את הדיון הזה באיסטנבול, עשו אותו במוסקבה ועשו אותו בעמאן, אנחנו עושים אותו היום פה.

יעקב מרגי: עשו אותו לפני המוטציות?

מידן בר: עשו אותו לפני המוטציות וגם לשפעת יש עד היום מוטציות.

מידן בר: מוטציות זה דבר שצריך ללמוד לחיות אתו, לא משהו שצריך למות ממנו.

מידן בר: זו פעם ראשונה שבדיון שאיגוד הטייסים יוזם יושבים גם כל ארבעת מנכ"לי חברות התעופה וזה המשולש הנכון.

מידן בר: הכנסת, העובדים והבעלים שלהם בודקים ורואים איך אפשר לצאת מהאירוע הזה, ואפשר.

יעקב מרגי: הכנתם תכנית אופרטיבית ליציאה?

מידן בר: מחודש מאי אנחנו יושבים יום בשבוע בכל ועדה שנקראנו אליה בכנסת.

מידן בר: תכניות אופרטיביות זה אנחנו.

מידן בר: אנחנו טייסים, אנחנו לא יודעים לכתוב שירה אלא רק תוכניות אופרטיביות ולעבוד לפיהן.

מידן בר: חיזוק ועידוד תעופה ישראלית ומיצוב מעמדה כנכס אסטרטגי נוכח משבר הקורונה - התעופה הבין לאומית היום, מה שמאפיין אותה, שלתעופה מסחרית יש נגיעה לאומית.

מידן בר: זה ברור.

מידן בר: אם אלה חברות בבעלות ממשלתית, חברות טורקיות, חברות רוסיות, חברות אמירתיות וגם חברות השכר שכולם מתהדרים שהן הכי זולות וחופשיות, גם הן לא יבואו לאף שדה אם לא יקבלו הנחה באגרות כי זה לא כדאי להן.

מידן בר: היחס שבין המדינה לחברה המסחרית בתחום התעופה הוא הדוק.

מידן בר: זה נתון קיים.

יעקב מרגי: זה מקרי שלא ציינת חברות אירופאיות?

מידן בר: זה לא מקרי.

מידן בר: אני יכול להגיד לך שארבעת החברות שלא הפסיקו לטוס במשבר, ביניהם החברה האתיופית שהיא חברה מצוינת, היא במאה אחוז ממשלתית.

מידן בר: אירופלוט היא חברה אירופאית שנמצאת ברוסיה, אני לא רוצה לדבר על הסיוע שקבלה לופטה

מידן בר: אנזה ועל המשבר שנקלעו חברות התעופה הספרדיות.

מידן בר: השמים פתוחים זה מונח נכון, מונח חכם, שעובד לטובת האזרח, אבל גם ישי דון יחיא מרת"א יגיד לך שבסוף הם אינם ערובה לתחרות הוגנת.

מידן בר: אנחנו לא מבקשים שתעזרו לנו, אנחנו לא בוכים, אנחנו רוצים להתחרות.

מידן בר: זה מה שאנחנו יודעים לעשות וככה אנחנו רוצים להיות.

מידן בר: אבל שמיים פתוחים עבור חברה ישראלית צריך להבין שהיום מנכ"ל של חברת תעופה ישראלית שרוצה לטוס ממקום מסוים למקום אחר, לא יכול לטוב לאן שהוא רוצה מתי שהוא רוצה ובאיזה נתיב שהוא רוצה.

מידן בר: הוא לא יכול כי זה ביטחון, נתיב מעל מדינות ערב, זמנים שלא מסתדרים.

מידן בר: זה כמו סנדלריה בלי מסמרים.

מידן בר: הממשלות מתערבות למען חיזוק התעופה.

מידן בר: לפני 25 שנה בדובאי היה מסלול אחד קצר ולא היה שם אף תייר.

מידן בר: לא צריך לספר לכם מה יש שם היום.

מידן בר: אגב, זה יכול להיות גם אצלנו.

מידן בר: אם נתחיל את זה היום אז בעוד 25 שנה זה יהיה.

מידן בר: אין ספק שארצות הברית תומכת ומתערבת באופן מאוד אגרסיבית ובמרס הולכים להוציא תוכנית סיוע נוספת לענף התעופה של מיליארדי דולרים על מנת שהעובדים האלה לא יהיו בדמי אבטלה או חל"ת אלא יעבדו ודמי האבטלה יגיעו דרך החברות.

יעקב מרגי: ואצלנו מתקשקשים כבר שנה שלמה על שני סעיפים וניסוח של ערבות מדינה.

יעקב מרגי: לא מענקים, לא סיוע, אם האוצר יסכים לניסוח כזה?

יעקב מרגי: ערבות כזו או לא ערבות כזו?

יעקב מרגי: החשש שלי שבסוף יכול להיות שהניתוח יצליח אבל החולה לא ישרוד.

מידן בר: לא באנו לבקר.

מידן בר: אנחנו מקשיבים לדיונים בוועדה הזו ובוועדות אחרות.

מידן בר: התעופה, בניגוד לענפי מסחר אחרים, באמת דורשת תכנון.

מידן בר: אנחנו לא יכולים למכור כרטיס לעוד חודשיים כשאנחנו לא יודעים היום שאפשר לטוס בעוד חודשיים.

מידן בר: אפשר לחיות בתווך הזה וצריך לחיות בתווך הזה, היא דורשת מדינות ארוכת טווח בשגרה וגם בחירום.

מידן בר: מזה אני גוזר את מאפייני התעופה הישראלי.

מידן בר: בסוף, התעופה הישראלית היא חלק מיסודות העצמאות של מדינת ישראל.

מידן בר: אנחנו צריכים להיות עצמאים בתחום המזון, בתחום האנרגיה, בתחום התחבורה ובין התחבורה זה גם תחום התעופה.

מידן בר: ישבנו פה לפני שנה וכולם דיברו על ריינאייר ואיזיג'ט וויזר, הן החברות הראשונות שכשמשהו התחיל להריח פה לא טוב הן נעלמו.

מידן בר: הן לא חייבות כלום לאף אחד, לא רוצות לתת כלום לאף אחד, הן תבאנה כשנוח להן, מדינה לא צריכה להתנהל כך.

מידן בר: אנחנו צריכים להתנהל כשאנחנו שולטים בדברים שאנחנו חושבים שהם יסודות העצמאות של עצמנו.

מידן בר: היום המצב הוא שנכס בעל חשיבות לאומית, שאלה חברות התעופה, הם בידיים פרטיות וזה בסדר.

מידן בר: עדיין יש להם משמעות לאומית בתווך הזה יש מקום לשולחן הזה לקבוע ולהתערב.

מידן בר: חלקן אגב ידיים חדשות שנכנסו לתחום התעופה דווקא במשבר הזה וזו נקודת אור.

מידן בר: אנשים מתחום הניהול, אנשים עם משאבים ורצון וגם ציונות, כי הם מאמינים שחברות תעופה עם שם ישראלי ודגל ישראלי זה מותג ישראלי נכון שצריך לקיים אותו.

מידן בר: אני לא צריך לספר לכם על מאפיינים גיאופוליטיים שיש לתעופה ישראלית, אולי יותר מהרבה חברות שאני מכיר ואני מכיר לא מעט.

מידן בר: אם זה ביטחון, אם אלה נתיבים שאנחנו מורשים או לא מורשים לטוס בהם, אם אלה בריתות שאנחנו לא יכולים להיות חברים בהם.

מידן בר: בסוף היתרון בתעופה הוא גודל.

מידן בר: אבל כשאין לך באמת גודל, אתה חייב למצוא תא היתרון לזה שאתה קטן, גמיש וזריז.

מידן בר: יש לנו משפט באיגוד הטייסים שאומר שבסוף למדינת ישראל יש 3 שדות תעופה.

מידן בר: במוסקבה, איסטנבול ובעמאן.

מידן בר: לא סתם ישראלים תקועים באיסטנבול ובעמאן, כי הם נוסעים דרך שם.

מידן בר: עם זאת, לא אלמן ישראל, הפוטנציאל של התעופה הישראלית הוא אדיר.

מידן בר: אדיר לא כי הוא מקום העבודה שלי, אני שכיר ולא עובד בהי-טק.

מידן בר: הפוטנציאל אדיר, להיות זרוע מובילה במדינת ישראל, גם כלכלית, גם טכנולוגית, גם תיירותית.

מידן בר: יש פה חיל אוויר בין הטובים בעולם, אני אומר בצניעות.

מידן בר: לא יכול להיות שאנחנו לא מצליחים לשכפל את ה-DNA הזה גם לזרוע תעופתית אזרחית.

מידן בר: אנחנו מבקשים מהוועדה 4 דברים: אנחנו מבקשים שהסכמי תעופה שנחתמים וכמה שיותר יחתמו יהיה טוב יותר, כאזרחים וכטייסים, יהיו הדדיים.

מידן בר: הדדיות זה לא רק תדירות.

מידן בר: הדדיות זה גם בנתיבים שטסים אליהם.

מידן בר: אנחנו לא יכולים להשלים עם מצב שבו ההודים טסים לישראל שעתיים פחות כבר כמה שנים.

מידן בר: חופש חמישי ובייס.

מידן בר: החופש החמישי הוא מונח שבעולם נלחמים בו.

מידן בר: החופש החמישי אומר שחברה, למשל אמירתית, יכולה למכור כרטיסים מתל אביב לניו יורק.

מידן בר: היא תגיע מדובאי לתל אביב, תעלה נוסעים ישראלים ותטוס אתם לניו יורק.

מידן בר: האמריקאים נלחמים בזה, הדרום אפריקאים נלחמים בזה, האירופאים נלחמים בזה ואצלנו זה כתוב בהסכמי התעופה החדשים.

יעקב מרגי: אנחנו פתחנו את השערים.

מידן בר: לא פתחנו, צריך להיות ישר והוגן.

מידן בר: ציינו בהסכמי התעופה שחופש חמישי יידון בעוד שנה או יידון בהסכם אחר.

מידן בר: אבל אחרי ששמת את זה על השולחן, אתה חי תחת איום שאתה לא יודע לאן יגיע.

מידן בר: חופש חמישי זה סכנה קיומית לחברות תעופה ישראליות.

מידן בר: החופש החמישי מדבר על היכולת של חברה זרה למכור כרטיסים מנקודת ביניים ליעד אחר.

מידן בר: אני רוצה לסבר לכם את האוזן, בישראל יש סדר גודל של 60 מטוסי נוסעים קטנים וגדולים.

מידן בר: לחברת התעופה האמירתית יש 170 מטוסים רחבי גוף בלבד מדגם 777.

מידן בר: זו חברה שקונה מטוסים בעשרות.

מידן בר: הם לא מסתכלים על ישראל כמידן בר שרוצה לטוס.

מידן בר: הם מתחרים היום בבייס שבנו באיסטנבול.

מידן בר: את החבר'ה שנוסעים דרך איסטנבול, אעביר דרך דובאי.

מידן בר: ככה הם בנו את דובאי.

מידן בר: בין טייסים בעולם יש בדיחה שהפרס הראשון הוא לילה בדובאי והפרס האחרון הוא שלושה לילות בדובאי, כי זו תחנת מעבר.

מידן בר: חופש חמישי ובייס.

מידן בר: אם יש שני מונחים שהייתי רוצה לשתול בוועדה, אלה שני המונחים האלה.

מידן בר: בייס אומר שחברה זרה תקים פה חברה מקומית בשמה.

מידן בר: בדרך כלל הן תהיינה חברות שכר והם יטיסו מכאן ויתחרו בחברה ישראלית.

מידן בר: אותה חברה זרה לא תשלם מיסים בישראל כמו החברות הישראליות.

מידן בר: היא לא תעסיק עובדים בישראל כמו החברות הישראליות והיא גם לא תהיה תמיד כפופה לרגולציה כמו בישראל.

מידן בר: תעופה זה רגולציה, איפה שאתה מצליח לתמרן, שם אתה מרוויח.

מידן בר: ריינאייר לא סתם רשומה ביותר ממדינה אחת.

מידן בר: היא יכולה להיות רשומה בטוניסיה ולטוס מטוניס תל אביב, זה בסדר, למרות שהיא חברה אירית במקור.

מידן בר: כך עובד עולם התעופה.

מידן בר: יש חוק בארצות הברית שנקרא fly American - - - שאומר שסנטור שרוצה לטוס מוושינגטון לבייג'ין, לעולם יעשה את זה בחברה אמריקאית.

מידן בר: אנחנו שולחים את תלמידי ישראל לסיור לימודי חשוב מעין כמוהו במחנות ההשמדה בפולין בטיסת שכר פולנית.

מידן בר: אין לי שום דבר נגד החברות האלה, אבל צריך תחת הנחיות מתאימות להטיס אותם בחברות ישראליות.

יעקב מרגי: בכל הסיפור הזה של הסיורים בפולין, אנחנו עובדים בממשלת פולין.

יעקב מרגי: אחז אותנו פחד אדיר.

יעקב מרגי: כיושב-ראש ועדת חינוך נגעתי בנושא, קראתי לבטל את הסיורים עד שנמצא פתרון לכל התלמידים, תוך 24 שעות נחת אצלי בלשכה שגריר פולין בישראל.

יעקב מרגי: אמרתי אני יושב-ראש ועדת חינוך, לא שר החוץ ולא ועדת חוץ וביטחון, הוא אמר שאני הולך לפגוע לו בתוצר הגולמי של פולין.

יעקב מרגי: זו שערורייה.

יעקב מרגי: דרכת לי על יבלת ותיקה ואני מגיב.

יעקב מרגי: הגיע הזמן שיהיו סיורים אלטרנטיביים, לא חייבים לפרנס את הגויים.

יעקב מרגי: אפשר לקבל את אותה תועלת חינוכית בסיורים אלטרנטיביים בארץ.

יעקב מרגי: אפשר לעשות את זה יותר זול ושהמדינה תסבסד את הצוות ואת המדריכים ואת כל החזירים שבדרך.

מידן בר: זה לא הנושא לדיון, אבל אני חושב שלנוער הישראלי יש הרבה מה ללמוד על השואה גם מאנשים שחיים בקרבנו.

עודד פורר: לא יכול שמדינת ישראל שולחת את הנציגים הרשמיים שלה עם חברות זרות.

עודד פורר: גם כשהייתי מנכ"ל משרד ממשלתי התרעמתי על זה.

עודד פורר: יצאה משלחת מנכ"לים של כל משרדי הממשלה למצעד החיים בפולין בטיסת שכר של חברה פולנית.

יעקב מרגי: בשביל האיזון, כשיצאו לפולין שני מטוסים ישראלים עם חברי כנסת, נתקענו שם כמעט 48 שעות בכפור הפולני כי לא היה איך לחלץ אותנו משם.

מידן בר: הסיפור לא סיפור פולני או סיפור טורקי.

מידן בר: הסיפור הוא סיפור ישראלי.

מידן בר: נוחתים פה חיסונים ומכונות הנשמה, הם יכולים להגיע לא עם חברות זרות אלא עם חברות מטען ישראליות מצוינות.

יעקב מרגי: הדיון, איך שהצגת אותו עד עכשיו, נכון בכל עת, לא רק בשעת קורונה.

יעקב מרגי: אני מבקש ממך להתכנס לנושא שלשמו התכנסנו.

מידן בר: הדבר השלישי והרביעי מחברים אותנו למשבר הקורונה.

מידן בר: אם לא נעשה כמה צעדים בשבועות הקרובים יהיה קשה לצאת מזה, גם כשהמוטציות האלה ישתנו או יחלפו.

מידן בר: ממשלת ישראל רוכשת מוצרים מחברות התעופה, היא בהחלט יכולה לרכוש את זה מוקדם.

מידן בר: לדעתי גם מענק שימור עסקים חייב לחלול על חברות התעופה, אלה חברות שמעסיקות אלפי עובדים.

מידן בר: חברות התעופה כמו מגנט, הן מעסיקות מעגל שני, מעגל שלישי ומעגל רביעי, בסוף מדובר בכמעט רבע מיליון עובדים שמתפרנסים מתחבורה, תיירות, תעופה ומלונאות.

מידן בר: מדינת ישראל יכולה לרכוש מוקדם.

מידן בר: להכניס את חברות התעופה לחוק עידוד השקעות הון.

מידן בר: הדבר הכי קשה היום לחברות התעופה זה לגייס כסף.

מידן בר: אם נכניס אותן לחוק עידוד השקעות הון אפילו בתקנה או הוראת שעה, זה יעזור להן.

מידן בר: לסייע לחברות התעופה במענקים, לא רק בהלוואות.

מידן בר: לצורך העניין החלטנו שבספט

מידן בר: מבר זה ייגמר, זה רחוק מלהיגמר, אולי זה יגמר בספטמבר הקרוב ונחזור לרמת פעילות.

מידן בר: חברות התעופה לא יצליחו להגיע.

מידן בר: אף אחד לא מנסה לעשות פה כסף.

מידן בר: אנחנו מנסים לשמר נכס אסטרטגי למדינת ישראל.

מידן בר: אלה חמשת הדברים שאנחנו מבקשים ממך לקרוא למי שצריך לעשות אותם.

מידן בר: יש לפניכם טבלה, קחו את עצמכם 7 שנים קדימה.

מידן בר: יש היום 4 מיליון תיירים, זה קצת.

מידן בר: בטוניסיה יש 22 מיליון, בקפריסין יש 17 מיליון.

מידן בר: אנחנו יכולים להיות עם 10 מיליון תיירים.

מידן בר: 4 מיליון תיירים זה 7% מהתל"ג, אנחנו יכולים להיות עם 12% מהתל"ג.

מידן בר: אתם מבינים מה עושה התל"ג לפולין ולטורקיה, הוא יכול לעשות את זה גם אצלנו.

מידן בר: אנחנו יכולים להגיע ל-500,000 עובדים.

מידן בר: אני לא צריך לנסוע ולעשות סימולטור בכל מיני חורים בעולם, אני יכול לעשות אותו בארץ, יש פה את המדריכים הכי טובים, טייסים טובים.

מידן בר: יש שדה וחצי בין לאומי, יכולים לקום פה 3 שדות.

מידן בר: למה משקיעים מיליארדים בלהאריך את שדה תעופה חיפה ב-314 מטרים בגלל הנמל הסיני?

מידן בר: כי התחייבנו לנמל הסיני שעכשיו חוקרים אותו בגלל האמריקאים.

מידן בר: יש פה את כל המרכיבים הטובים בפאזל, אבל איכשהו התמונה לא יוצאת טובה.

מידן בר: זו הסיבה שאני פה.

מידן בר: זה נכון בשגרה, זה נכון בחירום.

מידן בר: אין הבדל בין הדברים.

מידן בר: אם לא נעשה צעדים קטנים לחירום עכשיו, לא תהיה פה שגרה.

מידן בר: יש פה חיל אוויר מוביל, צריכה להיות תעופה מסחרית מובילה.

מידן בר: יש פה תעופה בין לאומית שתהיה כלי משמעותי בשלב ההתאוששות ואנחנו רואים את זה.

מידן בר: תעקבו אחרי תמונות המכ"מ.

מידן בר: מיום ליום יש יותר מטוסים באוויר.

מידן בר: התעופה הפנימית בארצות הברית כבר עובדת ב-80%, התעופה במזרח מתחילה לעבוד לאט לאט ואנחנו מחזיקים.

מידן בר: בסוף זה ישתחרר, אם נרצה ואם לא נרצה.

מידן בר: עדיף שנשלוט בזה.

מידן בר: דברנו על תכנית מדינה לחיזוק ושימור התעופה הישראלית כחול לבן ואני אסיים בשלושה משפטים.

מידן בר: הדיון הזה ספציפי הוא מעט חריג.

מידן בר: הוא לא מדבר על סגר ותקנות ולא צריך לאשר פה כלום.

מידן בר: אבל דווקא מהחריגות שלו באה החשיבות שלו.

מידן בר: זה דיון שאם נעשה כמה דברים נכונים בשיטת העבודה כאן, הוא יהיה נכון לכל דבר, לכלכלה, למסחר, לחינוך.

מידן בר: מדינת ישראל יכולה להוביל, באיגוד הטייסים חפרנו בעולם ואנחנו יודעים איך עושים טיסה בטוחה, איך בודקים לפני אחרי ואיך מעבירים את הנוסעים.

מידן בר: המטוס הוא לא סביבה מדבקת, יש אנשים מחוסנים שכלואים בתוך המדינה שלהם, תנו להם לצאת, הם כבר לא יביאו לפה תחלואה.

מידן בר: דבר שני, אני מודע למה שמדברים, הטייסים הם מפתח לפתרון, תמיד היו רתומים והיום יותר מתמיד.

מידן בר: דבר אחרון שאני רוצה להגיד זה תודה לך.

מידן בר: לפני שנה התחלתי לשבת פה בדיונים ולא תיארתי לעצמי שמישהו יטפל בתעופה בצורה כל כך מסורה ומקצועית.

מידן בר: בשם אלף הטייסים שאני אחראי עליהם אני אומר לך תודה.

יעקב מרגי: תודה, אבל התחושה מתסכלת.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע את דעתך למה זה לא קורה?

יעקב מרגי: למה ממשלת ישראל והאוצר לא עוזרים.

יעקב מרגי: אלה לא הבנקים שאנחנו יודעים שיש להם שולים רחבים, אלה לא חברות הביטוח ששולטות היום בשוק ההון הישראלי.

יעקב מרגי: אלה חברות תעופה שהמאזנים שלהם ידועים לנו.

יעקב מרגי: אף אחד לא סיימה בחלוקת דיבידנדים או בונוסים, כולם מנסים לשרוד בציפורניים.

יעקב מרגי: למה זה לא קורה?

יעקב מרגי: אולי יש קולות במשרד האוצר שאומרים זעזענו את כל המשק, אולי אפשר לחיות גם בלי זה?

יעקב מרגי: במקרה חירום יש את חיל האוויר, אפשר לחכור מטוסים, יש פתרונות.

מידן בר: אני אגיד לך את דעתי למה זה לא קורה.

מידן בר: קודם כל, תסכול זו לא תכנית עבודה.

מידן בר: גם אותי זה מתסכל ואני מגיע לפה ב-09:00 בבוקר.

מידן בר: בישראל אומרים יהיה בסדר, זה יסתדר.

מידן בר: עד הרגע שזה לא מסתדר.

מידן בר: אנחנו ברגע הזה, עדיף לדעת את זה לפני.

מידן בר: יש דברים שלא יסתדרו.

מידן בר: יש דור שלם של ילדים שזה לא יסתדר להם.

מידן בר: גם כשהמוטציה תעבור ותגיע חדשה מקליפורניה או מטוניס זה לא משנה.

מידן בר: אם רוצים לעצור את זה, זה מתחיל עכשיו אצלך.

יעקב מרגי: הבעיה שלי בכל סוגיית התחבורה האווירית.

יעקב מרגי: כשרכבת ישראל או אגד או סיטי פס בקשיים או במשבר, יבוא השר או המנכ"ל לכאן וילחם בשיניים.

יעקב מרגי: פה יש כלי שלישי, יש באמצע את רת"א.

יעקב מרגי: אני צריך לשמוע עמדה של משרד ממשלתי מה העמדות שלו ומה התכניות שלו לגבי חברות התעופה.

קריאה: אז למה משרד התחבורה לא נמצא פה?

יעקב מרגי: הם שלחו את רת"א.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת אם משרד התחבורה חושב כמוך, שצריך אכן סיוע ממשלתי לחברות התעופה?

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת אם משרד התחבורה חושב כמוך לגבי תכנית הצלה וחיזוק?

מידן בר: תשמע את זה מנציג משרד התחבורה.

יעקב מרגי: נתחיל קודם עם חברי הכנסת.

יעקב מרגי: חבר הכנסת פורר בבקשה.

עודד פורר: תודה על קיום הדיון.

עודד פורר: אני רוצה לפתוח פריזמה ולומר שאחד הדברים הבעייתיים בדיון זה התעסקות במדיניות, מה שלצערי ממשלת ישראל לא עושה.

עודד פורר: לממשלת ישראל אין מדיניות כמעט בשום דבר.

עודד פורר: רואים את זה בפרסת פתיחת מערכת החינוך, אחרי שנה בתוך המשבר לא יודעים איך לפתוח את מערכת החינוך וחושבים לעשות את זה בדיוק באותה צורה.

עודד פורר: זה לא רק הנושא הזה, זה עניין של מדיניות מהו נכס אסטרטגי למדינת ישראל.

יעקב מרגי: בולט מכולם היעדר היוזמה של משרד החינוך.

עודד פורר: משרד החינוך לא קיים.

עודד פורר: לבי על המנהלים והמנהלות המורות והמורים שלא יודעים מה הולך ויקבלו הודעה רק בערב לגבי מחר בבוקר וכמובן ההורים שאני בתוכם, שאין להם מושג.

עודד פורר: אנחנו נמצאים באותו מצב שהיינו בו לפני שנה כאילו זו פעם ראשונה שיוצאים מסגר.

יעקב מרגי: אני מעז לדבר עכשיו כי אין סיכוי ששר החינוך יפגע שוב ממני.

עודד פורר: אני לא יודע אם הוא יפגע או לא, אני יכול לומר לך שהוא וממשלת ישראל פוגעים במיליוני תלמידים הורים ומורים.

עודד פורר: זו בדיוק הדוגמה איך אין לממשלה מדיניות.

עודד פורר: בכל נושא שהוא נושא לביטחון מדינת ישראל אין מדיניות.

עודד פורר: הזכיר מידן את הנמל הסיני, יש מדיניות בעניין הזה?

עודד פורר: מישהו לקח בחשבון מהם נכסים אסטרטגיים של מדינה שהיא לא יכולה לתת אותם לגורם זר?

עודד פורר: נמל, נתיבי תעופה וכו'.

עודד פורר: זו צריכה להיות החלטה, מדינת ישראל צריכה להבין שתהיה לה שליטה ותהיה חברת תעופה ישראלית.

עודד פורר: אנחנו צריכים קודם כל לבוא ולהגיד שתעופה ישראלית היא נכס אסטרטגי ואסור לנו לתת לזה ליפול.

עודד פורר: זו אמירה ככותרת, שהממשלה ממנה צריכה לגזור את כל תוכניות העבודה ואז להגיע לדיון בכל הדברים שהזכיר מידן.

עודד פורר: אם זה החופש החמישי ואם זו התמיכה בחברות התעופה שמעסיקות מאות אלפי עובדים ובטח כשמשרשרים את זה.

עודד פורר: בהיבט הזה גם אסטרטגיה של תחרות הוגנת.

עודד פורר: דמיין שמדינת ישראל תהיה תלויה אחרי המשבר הזה בטורקיה, כדי להוציא מפה תעופה אזרחית, או בדובאי.

עודד פורר: זה הרי לא סביר, זה הרבה מעבר לתיירות, זו היכולת שלנו לצאת החוצה.

עודד פורר: יש דברים שאפשר לעשות אותם ברמה אסטרטגית.

עודד פורר: גם ברמת מענקים וגם ברמת רכש מוקדם.

עודד פורר: מדינת ישראל תרכוש כרטיסי טיסה בשנים הקרובות ללא ספק לשריה, עוזריה ויועציה.

עודד פורר: עובדי מדינה וחברות ממשלתיות יטוסו.

עודד פורר: לכו לחברות התעופה, שימכרו לכם מראש עשר שנים קדימה את הכרטיסים.

עודד פורר: כך אדע שכל עובדי המדינה יטוסו בחברות ישראליות, אדע שהם קבלו מחיר טוב ואדע שעזרתי לחברות התעופה.

עודד פורר: זה סוג של הלוואה והם יחזירו אותה בכרטיסים שיפרשו ל-10 שנים.

עודד פורר: לפחות נתתי להם את היכולת לשרוד את המשבר הזה.

עודד פורר: אם נגיע לסוף המשבר הזה שבין כל הרעות החולות שמדינת ישראל ריסקה בשנה האחרונה, היא תרסק גם את ענף התעופה ולא תהיה פה חברת תעופה ישראלית, להקים אותה יעלה לנו פי כמה והנזק הביטחוני שייגרם לנו יהיה עצום.

עודד פורר: אם נהיה תלויים בחברות זרות שנצטרך שינחתו כאן, נמצא עצמנו בבעיה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לנצל את ההזדמנות שבדיון הזה משתתפים נציגים של משרד התחבורה, של איגוד הטייסים וחברות התעופה לדבר על הנקודה שמאות ישראלים תקועים כרגע בחוץ לארץ.

יבגני סובה: טיסות מפרנקפורט לא מספקות.

יבגני סובה: אני מבקש שתקרא למשרד התחבורה כדי לבדוק טיסות חילוץ גם ממזרח אירופה.

יבגני סובה: אני מקבל על הבוקר עשרות פניות מקייב, ממוסקבה, ישראלים שלא נסעו לחופשה לדובאי, ישראלים שחיים בארץ ותקועים שם.

יבגני סובה: אני באמת מקווה שכמו שפעלו חברות התעופה, בעיקר חברת ישראייר וצריך להגיד להם תודה.

יבגני סובה: לצערי הרב מדינת ישראל לא נתנה לה שום מענק על הפעילות האמיצה של החברה הזו במשבר.

יבגני סובה: גם היום צריך להתייחס ברצינות למאות הישראלים שתקועים שם.

יבגני סובה: אני מצטמרר כשאני שומע שאמא נפטרה בארץ והבן אדם לא יכול לחזור לארץ כדי לקבור את אמו.

יעקב מרגי: בדיון על התקנות אנחנו נבקש הסבר על זה.

יבגני סובה: אני לא יודע אם כל האנשים ישתתפו בדיון הבא שתנהל.

יבגני סובה: זו סוגיה בלתי נתפסת.

יבגני סובה: הטיסה הבאה היא ב-14 בפברואר ואנשים לא יודעים איך לחזור.

יבגני סובה: לגבי התעופה, מידן מכיר את העמדה שלנו, אני מצטרף לידידי חבר הכנסת עודד פורר שמוביל את הדבר הזה.

יבגני סובה: אף חבר כנסת חוץ מאתנו לא דיבר על החופש החמישי כשנחתם ההסכם עם בחריין.

יבגני סובה: אני לא יודע כמה חברי כנסת יודעים על העניין הזה.

יבגני סובה: אשמח לשמוע מה רת"א חושבת בעניין הזה.

יבגני סובה: כשחותמים על הסכם היסטורי ואין ספק שהוא הסכם היסטורי, מכניסים על הדרך את הנשוא של החופש החמישי, כשרוב חברי הכנסת אפילו לא יודעים מה זה.

יבגני סובה: זה נשוא לדיון בבית הזה.

יבגני סובה: זה נושא לדיון בוועדת הכלכלה, זה נושא לדיון במליאה ובוודאי בוועדת חוץ וביטחון כי זה נושא שנוגע לביטחון המדינה.

יבגני סובה: אני אשמח לשמוע התייחסות של רת"א לזה.

יבגני סובה: לגבי שאר הדברים, יש מקום לדיון אסטרטגי ויש מקום ללמוד ממדינות אחרות בעולם כיצד הם סייעו לחברות התעופה.

יבגני סובה: אם זו החברה הרוסית, אם זו לופטהאנזה.

יבגני סובה: כל החברות שקיבלו סיוע במיליארדי דולרים, נלמד מהם ונראה כיצד מדינת ישראל יכולה לא רק להסתפק בזה שעזרו בחל"ת לאל על, סכום מכובד קרוב ל-300 מיליון שקלים, צריך להגיד את זה, אבל לא בזה מסתכם כל הסיוע.

קרן ברק: נתנו לכולם, לא רק לאל על.

יבגני סובה: רוב העובדים באל על.

יעקב מרגי: הבעיה שלי עכשיו, הסכם בורובסקי מהאוצר, עזרנו בחל"ת, לקחת לו את זה.

יבגני סובה: ברור, גם לי יש בעיה עם זה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, אני מברך על הדיון הזה.

עודד פורר: בהסדר החל"ת הרבה פעמים הם גם פגעו ביכולת להחזיר עובדים לעבודה.

יבגני סובה: זו רק התחלה, אני מקווה שבכנסת הזו ובכנסת הבאה נמשיך לדון בדיון האסטרטגי הזה.

קרן ברק: בוקר טוב, אני חושבת כמו חבר הכנסת פורר שזה משהו מתמשך שהיה צריך לתת עליו את הדעת כבר בהתחלה.

קרן ברק: אנחנו כמעט שנה בתוך האירוע ולכל ענף ומגזר הייתה צריכה להיות תוכנית פעולה איך מתנהלים מולה וגם היו מספיק אנשים שיכלו לעבוד עליה כי הרבה אנשים, חלקם לא עובדים במאה אחוז תפוקה, יכלו לשבת ולהשקיע בזה את המחשבה ולהוציא אותנו מזה.

קרן ברק: אם למדנו משהו מהקורונה, אנחנו והעולם, זה שצריך להסתמך על חברות מקומיות בכל תחום, בכל המגזרים העסקיים.

קרן ברק: הקורונה נתנה לנו בוקס בבטן, כל מדינה הסתגרה לתוך עצמה והייתה צריכה לדאוג לעצמה, מעין משק סגור.

קרן ברק: לכן בכל ענף צריך שתהיינה לנו חברות משל עצמנו ולא להסתמך על מדינות אחרות, בוודאי שבתעופה.

קרן ברק: הנכס האסטרטגי של כל מדינה הוא שתהיה לה חברת תעופה משל עצמה.

קרן ברק: משרד האוצר לא תמיד מסכים אתנו, הוא חושב שלכל דבר אפשר לעשות אאוט סורסינג, ברוב הדברים אי אפשר אאוט סורסינג, חייבים שחברה אחת תהיה שלך אולי האחרות תהיינה כגיבוי מאאוט סורסינג.

קרן ברק: חברת תעופה לאומית ישראלית היא נכס אסטרטגי ואנחנו חייבים לשמור עליה ככזאת.

קרן ברק: לכן כל פתרון שנצא מפה אולי נסתייע עם חברות ייעוץ חיצוניות לממשלה, איך אנחנו מסייעים לחברות הישראליות, להיות יצירתיים, למשל כמו שחבר הכנסת פורר הציע שנקנה כרטיסים קדימה וניתן להם אשראי, לא חשבתי על זה קודם וזה רעיון מצוין.

קרן ברק: זה לא פותר את עניין המענקים, כמו בכל העולם שנתנו מענקים, לדעתי כאן צריך לתת מענקים אקסטרא.

קרן ברק: שאלה נוספת היא מה קורה עם סיפור אל על עצמה, שכבר לפני שנה אישרנו את המתווה שלהם ואת הכספים של ערבויות המדינה ובעצם הבנקים עכשיו לא נותנים לנו.

קרן ברק: אנחנו תקועים פה לא רק במענקים אלא גם בערבויות מדינה שהיו אמורים להגיע אליהם, שלא ניתנים וזו גם בעיה שאני מקווה שניתן עליה את הדעת היום ונגיע אתה לפתרון.

רות וסרמן לנדה: בוקר טוב ותודה רבה על זכות הדיבור.

רות וסרמן לנדה: הדיון מאוד מעניין כמי שמתעסקת בזירה הבין לאומית הרבה שנים ובעיקר באזור, אין ספק שמדובר בנכס אסטרטגי פוטנציאלי רלוונטי מאוד.

רות וסרמן לנדה: יתד ועוגן ביטחוני מדיני וכלכלי.

רות וסרמן לנדה: הייתי רוצה לראות תוכנית עבודה עם תג מחיר, בעיקר עם חומר רקע על מה נעשה במדינות אחרות, בעיקר מדינות שיש לנו איתן קשר חזק כלכלי ומדיני בעת האחרונה.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, אני דורש שהשרה מירי רגב, שרת התחבורה, תתייצב כאן ותסביר לנו למה במשך 10 חודשים היא מונעת בדיקות בנתב"ג, בדיקות שהיו יכולות למנוע כניסה של כל המוטציות למדינת ישראל, שהרגו 3,000 אזרחים ישראלים בגלל החדלות והרשלנות הפושעת של השרה.

מתן כהנא: זה ביזיון וזה מאוד רלוונטי גם לדיון הזה, כי כל התעופה האזרחית שלנו תקועה בגלל חדלות האישים של השרה שמונעת את הבדיקות האלה, דברים שאנחנו מדברים עליהם כבר 10 חודשים.

מתן כהנא: ההתנהגות הזו מזעזעת, אני דורש שהשרה תגיע לכאן ותסביר לנו היא מנעה בדיקות במשך 10 חודשים וכל המוטציות נכנסו ו-3,000 אזרחים ישראלים מתו בגלל הדבר הזה.

יעקב מרגי: נעבור לאנשים שנמצאים אתנו בזום ויתנו לנו תמונת מצב מה תוכניות הממשלה לגבי חברות התעופה.

יעקב מרגי: נתחיל ממשרד התחבורה, לא נמצאים.

יעקב מרגי: נעבור למשרד האוצר.

יעקב מרגי: יש תוכניות באוצר לסיוע לחברות התעופה מעבר לחל"ת?

חיים בורובסקי: אני אגיד במילה שיש בעיה של יחסי ציבור עם התכנית של החל"ת כי במדינות אחרות שעשו את זה דרך לתת כסף לחברות שמשלמות שכר, זה נראה הרבה כסף בעוד שאצלנו קוראים לזה חל"ת ולא מכמתים את זה, למרות שמדובר במאות מיליוני שקלים.

יעקב מרגי: אני אסביר לך.

יעקב מרגי: אם לא היה החל"ת לעובדים מה שהיה קורה שאחרי חודשיים כל העובדים היו מפוטרים ונזרקים לפתחה של הממשלה והייתם משלמים יותר, זה לא ענין של יחסי ציבור, זה מתבקש.

יעקב מרגי: אם הקורונה הייתה חודשיים שלושה אולי אתה צודק, אבל כבר שנה אנחנו מתגלגלים אתה ומי יודע עוד כמה זמן.

יעקב מרגי: אז תשאיר את החל"ת בצד.

יעקב מרגי: יש את המשבר של חברות התעופה שזה בשגרה והחמיר במשבר קורונה.

יעקב מרגי: האם יש תוכנית סיוע כלשהי?

יעקב מרגי: האם משרד התחבורה ביקש תוכנית סיוע או מענקים לחברות התעופה?

יעקב מרגי: ספר לי בין היתר אם התקדמנו קצת בוויכוח בין הבנקים לאוצר וחברת אל על לגבי ערבות המדינה.

חיים בורובסקי: קודם כל אני מסכים עם רוב הדוברים, גם עם איגוד הטייסים, גם משרד האוצר רואה חשיבות גדולה בזה שתהיה תעופה ישראלית, חברות תעופה ישראליות.

חיים בורובסקי: יש לזה ערך גדול לכלכלה הישראלית ואנחנו חושבים שנכון וחשוב שתהיה פה תעופה ישראלית.

חיים בורובסקי: לגבי מה שאנחנו עושים, מתחילת המשבר ועד היום אנחנו מנהלים את זה בני היבטים: ההיבט הראשון זו חברת אל על.

חיים בורובסקי: במדינת ישראל יש 3 חברות תעופה ישראליות, אחת מהן היא חברה גדולה מאוד, שתיים הן חברות קטנות.

חיים בורובסקי: ביחס לחברה הגדולה מאוד, שלה יש את התשתית שמאפשרת להסיע נוסעים טראנס אטלנטים מטוסים רחבי גוף עשינו תוכנית סיוע שאתה והוועדה מכירים היטב, היא אושרה בהחלטת ממשלה ונדונה פה הרבה ואני אגיד עליה מילה.

חיים בורובסקי: אישרנו בספט

חיים בורובסקי: מבר מהלך סיוע כולל של 400 מיליון דולר, 150 מיליון בהנפקה ועוד 250 מיליון דולר הלוואה בערבות מדינה.

יעקב מרגי: אני מודה לך על הנדיבות שלא עלתה לך שקל.

יעקב מרגי: הנפקה לציבור והלוואה שעדיין לא נתנה ואתה מתהדר בזה.

עודד פורר: זה ענין של יחצנות, כמו שאמרת בתחילת דבריך.

חיים בורובסקי: אני חושב שזו לא יחצנות.

יעקב מרגי: אתה לא יכול להגדיר אותה תוכנית סיוע ממשלתית.

חיים בורובסקי: אני אעדכן לגבי ההלוואה, בעקבות ההתארכות של המשבר וההחרפה שלו, אנחנו, יחד עם הבנקים הסכמנו שהצורך הפיננסי של החברה גדל וכרגע בתהליך של להגדיל את ההלוואה וגם להגדיל את שיעור הערבות שנעמיד, ערבות המדינה שתועמד להלוואה הזו.

יעקב מרגי: איפה זה עומד?

יעקב מרגי: אנחנו מצפים לאמירה הזו, איפה זה עומד?

חיים בורובסקי: מדינת ישראל עשתה את חלקה בכל מה שקשור - - -

עודד פורר: יש לכם החלטה עקרונית שאתם לא נותנים לחברות ליפול?

עודד פורר: יש החלטה עקרונית כזו של הממשלה?

יעקב מרגי: הם לא יגידו לך אותה.

יעקב מרגי: הוא אמר לך שרואים את החשיבות.

עודד פורר: הראיה בסוף צריכה להתבטא במעשים.

יעקב מרגי: אני מבקש שתהיה יותר קונקרטי לגבי הערבות.

חיים בורובסקי: לזה בדיוק אני רוצה להתייחס.

חיים בורובסקי: החלק של מדינת ישראל בהעמדת הערבות הסתיים.

חיים בורובסקי: עשינו את כל מה שצריך - - -

יעקב מרגי: לא, לא, אני אגיד לך למה הוא הסתיים.

יעקב מרגי: הטענה הזו שממשלת ישראל עשתה את חלקה כבר שנה שלמה כמעט ואני אסביר לך למה לא.

יעקב מרגי: זה שאתה נותן מוצר שהבנק לא מוכן לספק אותו בגלל שאתה לא רוצה לקחת עוד יותר סיכונים, הבנק בצדק אומר שהוא לא רוצה לקחת סיכונים ואומר, תשפרו את תנאי הערבות ואני אתן את ההלוואה.

חיים בורובסקי: אני יכול לומר לך, כמי שהתעסק בזה שעות רבות בשנה האחרונה, ההצעה שהמדינה נתנה היא הצעה אחרי הרבה מאוד ויתורים שעשינו.

חיים בורובסקי: שיפרנו את ההצעה מאוד.

יעקב מרגי: אתה יכול לומר לי למה הבנקים לא נותנים את ההלוואה?

חיים בורובסקי: אני לא נכנס לזה.

יעקב מרגי: אתה לא נכנס לזה אז אין מענקים, אין הלוואה.

יעקב מרגי: אל תגיד לי המדינה עשתה תוכנית של 400 מיליון.

יעקב מרגי: אתה גם לוקח קרדיט עליה, גם לא עלה לך שקל.

עודד פורר: ככה נראה כל הסיוע הממשלתי, גם לעסקים הקטנים.

עודד פורר: גם לעסקים שהיו במצוקה הכי קשה, אמרתם אנחנו עשינו את חלקנו.

יעקב מרגי: זו שערורייה מה שאתה אומר לי עכשיו.

יעקב מרגי: זה שאתה אומר לי את אותה סיסמה שנאמרה בחודשים האחרונים, שהממשלה עשתה את חלקה, זה שהבנקים לא משחקים אתך במגרש, אז אין הלוואה, מה לעשות.

חיים בורובסקי: שאלו אותי אם יש החלטה לא לתת לחברות ליפול.

חיים בורובסקי: עשינו ויתורים ניכרים בשבועות האחרונים, זו לא סיסמה.

חיים בורובסקי: עשינו ויתורים ניכרים שהמשמעות שלהם היא עשרות מיליוני דולרים, זה לא כסף על העצים, זה כסף אמיתי שמדינת ישראל הסכימה לוותר עליו כדי שההלוואה הזו תקרום עור וגידים.

חיים בורובסקי: יש להלוואה שלושה צדדים, יש את מי שמקבל את הכסף, יש את מי שמעמיד את ההלוואה ויש את הערב שהוא צד ג'.

חיים בורובסקי: הצד שלנו הוא לא הצד שמעמיד את הלוואה.

חיים בורובסקי: עשינו כברת דרך ארוכה, אלה לא סיסמאות, אני פקיד ואיש מקצוע ואומר לך רק את האמת.

חיים בורובסקי: עשינו פה ויתורים ניכרים מאוד.

חיים בורובסקי: מדובר בזמן הקרוב כי הענף כולו על קרעי תרנגולת, אם ניווכח בזמן הקרוב שבסופו של דבר הבנקים לא רוצים להעמיד את ההלוואה אז נחשבו על חלופות אחרות.

חיים בורובסקי: כרגע זה המתווה, עשינו בו ויתורים, אנחנו מחכים לשמוע שהדבר הזה ייסגר.

חיים בורובסקי: אם זה לא ייסגר אנחנו נמצא חלופות אחרות.

יעקב מרגי: תן לי לוח זמנים.

יעקב מרגי: מה זה בזמן הקרוב?

חיים בורובסקי: אני לא יודע להגיד במדויק אבל זה ברמת השבועות ולא ברמת החודשים.

יעקב מרגי: ברמת השבוע.

חיים בורובסקי: שבועות ברבים.

יעקב מרגי: גם חודשים וגם שנה מורכבים משבועות.

חיים בורובסקי: לא חודשיים.

חיים בורובסקי: אני אומר רק את מה שאני בטוח בו.

יעקב מרגי: אם אני לא אקבל דברים ברורים עד סוף הדיון צפה פגיעה, כי אני אכריז הכרזה קשה מאוד כלפי האוצר.

יעקב מרגי: אם אתה יודע לבוא לי עם תאריך סגור ואם לא, או מה תהיה התוכנית האופרטיבית פחות או יותר, צפה פגיעה.

יעקב מרגי: רת"א בבקשה.

ישי דון יחיא: שמי ישי דון יחיא, ראש אגף כלכלה ויחסים בין לאומיים ברת"א שהיא הגורם שמתעסק בתעופה במשרד התחבורה.

ישי דון יחיא: אם היית רואה את אגף הרישוי פה לא היית מקבל תשובות אז טוב שאתה רואה אותנו ולא גורם אחר.

יעקב מרגי: אתה רוצה שאני אענה לך או מעדיף שלא?

יעקב מרגי: אני מבין למה אמרת את זה, בגלל הטענה שלי.

יעקב מרגי: על נושאים פחות חשובים נמצאים פה דרגים אחרים, הייתי עדין בתגובה שלי עכשיו.

יעקב מרגי: להבא תחשבו לפני שאתם תובעים את עלבונכם.

ישי דון יחיא: יש לחלק בין עולם הקורונה והעולם שלפני הקורונה.

ישי דון יחיא: למדינת ישראל יש מדיניות תעופה.

ישי דון יחיא: מדיניות התעופה הזו מאזנת בין אינטרסים שונים.

ישי דון יחיא: לא תמיד האינטרסים הצרים הישירים של חברות התעופה זהים לאינטרס הכללי של הציבור.

ישי דון יחיא: כמו שנאמר פה על ידי משרד האוצר, גם אנחנו כמובן רואים חשיבות אסטרטגית בקיום של ענף תעופה ישראלית ברמה מסוימת.

ישי דון יחיא: אין חולק על זה.

ישי דון יחיא: כל נושא מדיניות התעופה נועד מצד אחד לתת את התועלות שיש בנושא של התחרות, המדיניות שלנו בשנים האחרונות בהסכמי התעופה הוכיחה את עצמה בכל מה שקשור להיצע טיסות, לירידת המחירים.

ישי דון יחיא: אם היינו ממשיכים במדיניות ההיסטורית של שנות ה-90, עשינו כברת דרך, יש הרבה מחקרים על זה שיכולים להראות מה המדיניות הזו הביאה.

ישי דון יחיא: בעניין של הסכמי התעופה, לפני כל הסכם תעופה שאנחנו עושים, קודם כל אנחנו מתייעצים עם כלל חברות התעופה, שומעים מה יש להם להגיד, לא בהכרח תמיד מקבלים אחד לאחד את כל הנאמר, כי שוב, לא תמיד האינטרסים של חברות התעופה זהים לאינטרס הציבורי הרחב שאנחנו אמונים עליו.

ישי דון יחיא: אנחנו לוקחים את זה בחשבון.

ישי דון יחיא: לגבי החופש החמישי, יש שני דברים שאני רוצה לתקן, בניגוד למה שנאמר כאן: אחד, זה הנושא הכי שולי ואזוטרי שיכול להיות פחות או יותר בהסכם תעופה.

ישי דון יחיא: אין לך היום אף חברת נוסעים שעושה טיסות נוסעים בחופש חמישי.

ישי דון יחיא: יש מעט חברות מטען שמשתמשות בזה, זה ממש לא נושא בלב לבה של המדיניות.

ישי דון יחיא: מעבר לזה, באף הסכם שחתמנו עליו בשנים האחרונות אין חופש חמישי בפרקטיקה.

יבגני סובה: אתה רוצה שגם לא יהיה עם חברות התעופה - - - כי זה החשש הגדול של חברות התעופה.

יעקב מרגי: אתה יכול להצהיר שזו העמדה של משרד התחבורה?

יעקב מרגי: היא תתנגד לחופש החמישי?

ישי דון יחיא: זה מה שעשינו בהסכמי התעופה.

יעקב מרגי: הסכמי התעופה, פתיחת השמים, זה היסטוריה.

יעקב מרגי: לאור הנחת הסוגיה בעתיד בהסכמי הבראה, אנחנו רוצים לדעת אם אתה יודע להגיד מה תהיה עמדת משרד התחבורה.

ישי דון יחיא: לגבי הסכמי הבראה, חתמנו עכשיו על 3 הסכמי תעופה, בחריין, איחוד האמירויות ומרוקו.

ישי דון יחיא: באף אחד מההסכמים האלה אין אישור לחופש חמישי.

ישי דון יחיא: זאת עובדה.

יבגני סובה: אתה צריך להבהיר, בהסכמים כתוב שתוך שנה רת"א ישראלי ורת"א של מדינות המפרץ יסכמו.

יבגני סובה: אתה יכול להגיד שהדיון הזה עוד לא התקיים אצלכם, יכול להיות שעוד חודש או חודשיים תדונו בזה, אבל אל תגיד שזה לא קיים בהסכם, כי זה כן קיים בהסכם.

יבגני סובה: מצוין שתוך שנה יגיעו לסיכום.

יבגני סובה: אז תגיד שדיון עדיין לא התקיים ומה עמדתך בעניין, אבל אל תגיד שזה לא נמצא בהסכם.

ישי דון יחיא: ההסכם הגנרי שלנו, הטיוטה שהיא הטיוטה שלנו, יש בה סעיף שאומר שחופש חמישי הוא לא חלק בעת הזו מההסכם ומצריך אישור נפרד של הרת"אות, זה בעצם מסמיך את הרת"אות לאשר את זה.

ישי דון יחיא: יש לנו את זה בכל ההסכמים שלנו, זה נובע מסיבה טכנית כדי שאם בעתיד החברות שלנו ירצו להשתמש בחופש חמישי, אגב, מי שמשתמש היום בחופש חמישי אלה חברות המטען הישראליות ולא החברות הזרות.

ישי דון יחיא: אם היום הייתי מבטל חופש חמישי באופן גורף הייתי מעמיד חברת מטען ישראלית בבעיה.

ישי דון יחיא: אם אתה בא לתקן אמנה בין לאומית זה תהליך מאוד ארוך ומורכב אז הפרקטיקה הנוהגת בתחום זה שאתה מסמיך את הרת"אות לעשות את זה, אבל אתה כותב שכרגע אין חופש חמישי ולא יהיה עד שהרת"אות לא יגיעו עם זה לסיכום נפרד.

ישי דון יחיא: זה מה שאנחנו עושים במשך שנים בכל הסכמי התעופה שלנו.

ישי דון יחיא: בהסכם התעופה עם איחוד האמירויות, יעידו פה חברות התעופה שהיו משקיפות בדיון כשאני ניהלתי את המשא ומתן, נלחמנו כאריות וניצחנו.

ישי דון יחיא: הם רצו חופש חמישי בשביל החברות שלהם, אנחנו לא היינו מוכנים לזה ואני מצהיר פה, אין חופש חמישי ואין כוונה לתת חופש חמישי.

יעקב מרגי: האם משרד התחבורה הגיש בקשה לתכנית סיוע לחברות תעופה ישראליות מהאוצר?

ישי דון יחיא: היינו מעורבים בתכנית הסיוע עם האוצר אולי יואל פלדשו יוכל להרחיב בעניין.

עודד פורר: מה העמדה שלכם?

עודד פורר: אתם רשות עצמאית, מה העמדה שלכם?

ישי דון יחיא: אנחנו יחידת סמך במשרד התחבורה, עמדנו היא שלאור התרחבות המשבר, לאור זה שאנחנו נמצאים בפברואר 2021 והמצב היום יותר חמור מעת היציאה לדרך, צריך להרחיב את הסיוע לחברות התעופה, כמו שנעשה בעולם.

ישי דון יחיא: אנחנו אומרים את עמדתנו בדיונים הממשלתיים.

עודד פורר: יש לכם עמדה לגבי חוק עידוד השקעות הון, או שזה פחות אתם?

עודד פורר: חשוב לשמוע את האוצר בעניין.

ישי דון יחיא: חוק עידוד השקעות הון זה לא אנחנו.

יעקב מרגי: יואל פלשדו, האם רת"א הגישה בקשת סיוע לחברות התעופה הישראלית מהאוצר?

יעקב מרגי: מעבר לחל"ת ומעבר לסוגיה של הנפקה של אל על.

יואל פלדשו: הייתה פניה שלי גם לאוצר וגם למשרד התחבורה להחיל את ההסדר על פי החלטת ממשלה 398 מ-21 בספטמבר, מענק סיוע לעסקים בעד המשך העסקתם.

יואל פלדשו: הצעתי להרחיב את זה לסקטור התעופה, להתאים את הרמה שתומכים בה לשכר הממוצע בתעופה ועל ידי זה למנוע הוצאת עובדים שישנה ירידה בפעילות ואנחנו כל פעם עולים ויורדים בפעילות.

יואל פלדשו: האוצר חזר אלי ואמר לי שדנו בזה ויש בעיות רוחביות.

יואל פלדשו: בסך הכול מדובר להעניק לחברות 6,500 שקל לחודש, הם ישמרו את כוח האדם שלהם, זה יהיה הרבה יותר זול בחשבון הכללי מאשר לשלם את החל"ת, זה ישמור את האנשים בתוך החברה, ישמור את הכשירות שלהם, זה לשאלתך.

יעקב מרגי: זה לא נותן מענה לשאלתי.

יואל פלדשו: עניתי בדיוק לשאלתך, תגיד לי מה לא עניתי ואולי אשלים.

יעקב מרגי: חלופה לחל"ת לא תציל את חברות התעופה.

יעקב מרגי: שמתי את החל"ת מחוץ לדיון.

יעקב מרגי: זו לא תוכנית סיוע לחברות התעופה.

יואל פלדשו: זו לא חלופה, זו תמיכה ישירה בחברה.

יעקב מרגי: אתם הגוף המוביל בסוגיה.

יעקב מרגי: מתי התחילו הדיונים על אל על?

יעקב מרגי: כבר כמה חודשים מאז ההנפקה יש דו שיח של אילמים חרשים בין הבנקים, האוצר ואל על שלא מצליחים לממש את הלוואה.

יעקב מרגי: אתה יודע שמאות מיליוני שקלים של רוכשי כרטיסים, אשראי צרכנים, של האזרח הקטן, מחזיק את מכונת ההנשמה של אל על?

יעקב מרגי: ביכום יהיו דברים קשים לכל הגורמים.

יעקב מרגי: זה חדלות מעש.

יעקב מרגי: לא יתכן שבוועדת הכלכלה זה עלה פעם אחר פעם ויש את הבנקים, שאני כועס אבל לא יכול להלין עליהם, זה גוף עסקי שלא רוצה לקחת סיכונים.

יעקב מרגי: המדינה רוצה לתת הלוואות בערבות מדינה, שתסתכן, הבנק לא מוכן להסתכן.

יעקב מרגי: איפה המדינה?

יעקב מרגי: אני ארצה לשמוע התייחסות אם יש לך, לא כמו החל"ת.

יואל פלדשו: החל"ת היא התייחסות, אולי לא מוצאת חן בעיניך, אבל זו גם התייחסות.

יעקב מרגי: היא לא מספקת.

יואל פלדשו: אני מסכים אתך שהיא לא מספקת אבל יותר טוב לעשות משהו מאשר לא לעשות כלום.

יעקב מרגי: זה כמעט לא לעשות כלום.

יעקב מרגי: אנחנו לא דנים בעובדים אלא בחברת התעופה כרגע.

יואל פלדשו: לגבי שתי חברות התעופה הקטנות, הן קבלו הלוואה יותר גדולה, הרחיבו להם את ההלוואה העלו להן את הערבות בצורה שסיפקה אותם תחת ההנחות שבזמנו ניתנו ההלוואות.

יואל פלדשו: לגבי אל על, היה תהליך של הנפקה, שבו היינו חלק קטן מהצוות ותרמנו את תרומתנו.

יואל פלדשו: למיטב ידיעתי מה שישנו היום זה לא תלוי במה שהמדינה לא נותנת, אלה הסדרים שבין הבנקים ובין החברה, שנובעים בין היתר מדרישות הבנקים שהטייסים ימשכו את תביעתם.

יואל פלדשו: אלה בעיות פנימיות בחברה, למיטב ידיעתי הם לא נובעים ממכשול שהמדינה שמה בעת הזו להגדלת ההלוואה.

יואל פלדשו: גם שם העלו את אחוז הערבות מעבר למה שתוכנן מראש.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מנכ"ל ארקיע בבקשה.

גדי טפר: תודה על הדיון ולכולכם על ההזדמנות.

גדי טפר: נושא חוק עידוד השקעות הון, דנו בו בעבר והוא נושא חשוב.

גדי טפר: היום חברות כמו ישראייר, אל על, ארקיע, כולן נכנסות לשוק ההון וכולן מנסות לגייס כספים כדי להעשיר את קופת החברה כדי שתוכל לעבור את המשבר הזה.

גדי טפר: החברות האלה מתעסקות בסוג של יצוא, של שירותים לחו"ל ולתנאים דומים לחוק עידוד השקעות הון, רק שזה שירות ולא מוצר.

גדי טפר: בעבר דנו בזה בוועדות דומות והייתי ממליץ לקים את חוק עידוד השקעות הון בהתאמה לעולם התעופה.

גדי טפר: זה יאפשר גיוס הון נוסף, הבאת תשתיות נוספות למדינת ישראל, בין אם תשתיות של תחזוקה ובין תשתיות של עובדים.

גדי טפר: ארקיע בעבר רצתה להקים מרכז תחזוקה בנתב"ג ולא הצליחה לקיים את זה, בין היתר על הרקע הזה.

גדי טפר: הדברים האלה יוכלו לאפשר את התהליך הזה.

גדי טפר: הנושא של מענקים לחיילים משוחררים בעולם התעופה.

גדי טפר: חייל משוחרר שעובד היום בתחנת דלק מקבל מענקים.

גדי טפר: אם הוא יעבוד בעולם התעופה גם יוכל לקבל מענקים וזה יעזור לנו.

גדי טפר: נושא קריטי שיש לנו היום זה התקציבים של עולם הביטחון בעולם התעופה.

גדי טפר: כבר היום, עוד לא התחלנו לעבוד, כשקצת פתחנו את דובאי ויעדים אחרים, נאמר לנו שהאוצר עצר תקציבים לעולם הביטחון ומגביל אותנו.

גדי טפר: אנחנו מבקשים לפתוח שדות תעופה, חתמנו עם בחריין ומדינת ישראל עשתה מהלכים מאוד יפים וחתמה גם עם האמירויות.

גדי טפר: ביקשנו לטוס לנסיכות נוספת שקיימת באמירויות ונאמר לנו שאין תקציב לפתוח את שדות התעופה ביעדים האלה.

גדי טפר: בקשנו לפתוח במרוקו, כנראה יעבדו על פתיחה של שני יעדים במרוקו, ביקשנו לפתוח יעד שקרוב ל-700,800 ק"מ מהיעדים שביקשו לתעופה של טיולים וביקורי משפחות ולא מאשרים את הדבר הזה.

גדי טפר: זו בעיה של תקציב הביטחון בתעופה.

גדי טפר: דבר אחרון, כשיפתחו את נתב"ג, אנחנו יודעים שיפתחו אותו בכמויות נמוכות יחסית של נוסעים, ביכולת קליטה נמוכה בשנה הקרובה.

גדי טפר: אני מבקש לתת עדיפות לתעופה ישראלית בפעילות הזו.

אביגל סורק: בוקר טוב.

אביגל סורק: נמצא אתי גם שלומי עם-שלום, ראש המטה של אל על.

אביגל סורק: אני רוצה להודות לכולם על התמיכה והנכונות להביא את הסיכום של ההלוואה והתמיכה של המדינה לקו הגמר.

אביגל סורק: באמת צריך לשים תאריך מדויק מתי זה ייגמר.

יעקב מרגי: אני הולך להיות לא עדין בסיכום לכולם.

אביגל סורק: אני מעריך את התמיכה של האוצר ובטח את התמיכה שלך, תודה רבה.

אביגל סורק: אני מסכים שצריך לסיים את הסיפור הזה בשבועות הקרובים.

אביגל סורק: זה הולך ונמשך הרבה זמן.

אביגל סורק: האוצר עושה מאמצים גדולים, אבל צריך לשים לזה סוף.

אביגל סורק: אבל צריך לסיים את זה ולהתקדם הלאה.

יעקב מרגי: זה לא מקרי שיש לך תמונה של עז מאחוריך, אני יודע שזו הכבשה של קדישמן אבל בחרתי להגיד עז כי כל ההסכם הזה עם האשראי הוא עזים ועזים.

אביגל סורק: זו ירושה, לא קנינו את זה.

אביגל סורק: דבר שני, אנחנו צריכים להסתכל על היום שאחרי.

אביגל סורק: ביום שאחרי נצטרך לחיות בנוכחות קוביד במהלך השנה הקרובה וצריכים לבנות מנגנון.

אביגל סורק: כמו שאל על הצליחו לבנות מנגנון של ביטחון כשמטוסים התחילו להתפוצץ, אנחנו צריכים לקחת מנגנונים דומים ולראות איך אנחנו יכולים לאפשר תיירות נכנסת ויוצאת בנוכחות קוביד לאפשר טיסות פתוחות ולאפשר את החזרת התיירות.

אביגל סורק: התיירות זה מנוע מאוד גדול למדינת ישראל.

יעקב מרגי: לא רציתי שתביא דוגמה כזו כי אתה מחזק את הדעה שלי שאנחנו מומחים גדולים בשעת חירום, ברגיעה פחות.

אביגל סורק: זה נכון ואנחנו מדברים באותה שפה בדיוק.

אביגל סורק: את הגאונות הישראלית וההמצאות הישראליות צריך להביא גם בתחום הזה ולהיות מובילים בעולם.

אביגל סורק: מדינת ישראל היא המדינה הכי מחוסנת בעולם ואנחנו יכולים להביא גם תיירות נכנסת.

יעקב מרגי: אתם ממשיכים להחזיר כרטיסים לרוכשים?

אביגל סורק: נחזיר כרטיסים לרוכשים.

יעקב מרגי: הבנתי.

יעקב מרגי: בהווה לא.

אורי סירקיס: בוקר טוב אדוני היושב-ראש, תודה על האפשרות לשאת מילים בדיון חשוב כזה.

אורי סירקיס: לא אחזור על דברים שנאמרו כאן על ידי הקולגות שלי.

אורי סירקיס: יש לי יתרון קטן בזה שהייתי בדיונים של האוצר מראשיתו של המשבר, קבלנו גם הלוואה בערבות מדינה, הראשונים שקבלנו הלוואה בערבות מדינה והיינו החברה היחידה שפעלה לכל אורך המשבר.

אורי סירקיס: רק מחצית מהעובדים שלנו יצאו לחל"ת, כל הטייסים פעילים.

אורי סירקיס: ההלוואות שקבלנו ניתנו בהנחת עבודה שהניחה שהמשבר יימשך עד קיץ 2020 ובמקרה הגרוע עד חגי תשרי 2020.

אורי סירקיס: ההלוואה הזו מספקת אותנו לפי שעה, אבל ההלוואה הזו ניתנה לנו תחת הנחות עבודה שכבר לא יתממשו ואנחנו רואים שהמשבר הזה הולך ומתארך.

אורי סירקיס: אנחנו מבקשים לעבור לשלב הבא: אחד, להעניק לנו תוכנית חדשה שבנויה על הנחות עבודה מעודכנות.

אורי סירקיס: הגיע הזמן שהתעשייה שלנו תקבל מענקים.

אורי סירקיס: המלונות בארץ מקבלים מענקים, אין סיבה שהתעופה הישראלית לא תקבל מענקים.

אורי סירקיס: בראשית נובמבר פניתי לאוצר במכתב בו ביקשתי מענק מצוינות לחברת ישראייר וביקשתי דבר פשוט, אמרתי ש-200 עובדי ישראייר שלא נשלחים לחל"ת חוסכים למדינה מיליוני שקלים מידי חודש, חלק מהסכום הזה תעבירו לחברה בצורה של מענק.

אורי סירקיס: אנחנו באופן אידיאולוגי מחזיקים בשיניים את העובדים שלנו.

יעקב מרגי: יש לך מזל שלא ביקשו שתתרום את הטיסה מפרנקפורט לפה.

אורי סירקיס: לא קבלנו כל מענה על כך מהאוצר.

יבגני סובה: אפילו תשובה לא קיבלת לבקשה?

אורי סירקיס: אפילו לא קיבלתי תשובה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אחרון הדוברים, עופר גלבוע, מנכ"ל חברת המטענים בבקשה.

עופר גלבוע: בוקר טוב לכולם.

עופר גלבוע: אני מודה על ההזדמנות להזכיר ליושבים סביב השולחן שישנה חברה ישראלית רביעית והיא חברת מטענים שבשקט ובצנעה גם בימים רגילים וגם בימים קשים כמו הימים האלה עושה שעות רבות של טיסה ומביאה למדינת ישראל את כל מה שהיא צריכה.

יעקב מרגי: את כל המעטפות האפורות.

יעקב מרגי: איך יכול להיות שמשהו מזמין בעלי אקספרס ותוך 10 ימים זה נמצא בדואר?

יעקב מרגי: נראה לי שיש פה מרכז לוגיסטי ועובדים עלינו שזה מסין.

עופר גלבוע: פתחנו קו להונג קונג בעיצומה של הקורונה.

עופר גלבוע: לפני זה הבאנו את כל מה שהיה צריך מסין.

עופר גלבוע: עכשיו עם ישראל רוצה את החבילות את אנחנו מביאים לו את זה.

עופר גלבוע: נוטים לשכוח את קיומה של החברה לכן חשוב לי להזכיר.

עופר גלבוע: לגופו של עניין, אני חושב ברמה האסטרטגית, למרות שנציג האוצר אמר בפעם הראשונה שהוא רואה את התעופה הישראלית כדבר חשוב שצריך לעזור לו, אין החלטה כזו במדינת ישראל ולא הייתה עד היום.

עופר גלבוע: שנים ארוכות אני מתכתב עם משרדי הממשלה ואומר להם שחסרה תוכנית של מדינת ישראל שבה יש הצהרה אחת שהתעופה חשובה למדינת ישראל ברמה האסטרטגית, בין בחירום ובין בשגרה.

עופר גלבוע: דבר שני, מה המשמעות של האמירה הזו?

עופר גלבוע: קודם כל שמדינת ישראל תגיד את זה.

עופר גלבוע: אני מתכתב עם המל"ל כבר שנה, יחד עם כל משרדי הממשלה שנוגעים בדבר משרד התחבורה, משרד הביטחון, משרד ראש הממשלה ומבקש אנא קיימו דיון שמגדיר קודם כל את החשיבות.

עופר גלבוע: האם התעופה הישראלית חשובה למדינת ישראל, אם אכן חשובה למדינת ישראל תגידו מה זה אומר.

יעקב מרגי: אני אגיד לך למה לא מקיימים דיון כזה.

יעקב מרגי: הם יאמרו לך שזה חשוב, אבל אם תגיד להם לקבוע תקינה, לא יעשו את זה.

יעקב מרגי: הם לא יקבעו דיון כי זה מחייב אותם.

יעקב מרגי: אם הממשלה תקבע בחוק, תקבע את מעמדה חוק התעופה הישראלי, זה אומר שהיא גם צריכה לתקצב את זה.

יעקב מרגי: היא תקבע תקינה ותתקצב אותה.

יעקב מרגי: באוצר הזמן עובד לטובתם.

עופר גלבוע: אלה דברים כדורבנות.

עופר גלבוע: אני מסכים כי זו בדיוק הייתה החוויה שלי.

עופר גלבוע: מסובבים מסובבים אבל לא מוכנים לקיים דיון ולצאת בהכרזה.

עופר גלבוע: אחר כך לשאול מה הנגזרות מההכרזה הזו, מה זה אומר לגבי רת"א?

עופר גלבוע: מה זה אומר לגבי רש"ת?

עופר גלבוע: אנחנו נאבקים תקופה ארוכה על זה שנקבל איזושהי עדיפות כחברה ישראלית לנחות בשעות שיאפשרו לשרת את המשק בצורה טובה יותר, אומרים לנו אתם 4 מנועים לא מתעסקים אתכם ורש"ת סוגרת לנו את השמים והשאירה לנו בימים רגילים פחות מחצי יממה לצאת או להיכנס ממדינת ישראל.

עופר גלבוע: זו דוגמה קטנה.

עופר גלבוע: אין שום העדפה ושום עזרה, בעוד שבכל העולם כמעט כל המדינות נוקטות מדיניות מאוד תומכת.

עופר גלבוע: אצלנו זה רק מהשפה אל החוץ.

עופר גלבוע: אני אדבר לא על החברה שלי אלא על אל על, בא אדם שאוהב את מדינת ישראל מארצות הברית ורצה להשקיע כסף.

עופר גלבוע: אמרו לא שהוא לא יכול להשקיע כסף.

עופר גלבוע: במאמץ גדול הוא הצליח דרך הבן שלו לבצע השקעה וגם על זה ניסו לערער.

עופר גלבוע: איפה שזה לא עולה למדינה כלום, פתאום נהיו ישראלים וציונים גדולים ואמרו שהשליטה חייבת להיות בידיים של ישראלי שגר פה ושחי פה וכן הלאה.

עופר גלבוע: זה מאוד נוח, זה לא מחייב את המדינה לשום דבר.

עופר גלבוע: אם חשוב לכם שישראלים יחזיקו את החברות הללו ושהחברות האלה תהיינה בידיים ישראליות ה אומר שזה כן חשוב, אבל כשזה חשוב צריך לדעת גם להכניס יד לכיס וצריך להצהיר את זה עם כל הנגזרות.

מידן בר: אני רק רוצה להגיד קודם כל תודה.

מידן בר: אני שמח גם על ההצהרה של רת"א.

מידן בר: רת"א היא שותף היא לא אויב שלנו.

מידן בר: אם יש גוף מקצועי במדינת ישראל שיודע לנהל את הדברים זה רת"א.

יעקב מרגי: אבי עליו השלום עלה ממרוקו עם ספר תורה יקר.

יעקב מרגי: הוא ראה איך מתנהל בית הכנסת, עם כל מאבקי הכוח אז חבר אמר לו בוא נלך לתלמיד חכם ותכתוב מסמך.

יעקב מרגי: הוא כתב מסמך תקיף ואבא שלי עם העדינות שלו אמר לו שזה חריף מידי.

יעקב מרגי: הוא אמר לו, אם אתה לא רוצה להיות חריף, לך תן להם את ספר התורה במתנה מעכשיו.

יעקב מרגי: מה אתה מגן עליהם?

יעקב מרגי: אני חייב להיות תקיף אם אתה רוצה סיוע.

יעקב מרגי: אל תדאג, הם לא יתנקמו בך.

יעקב מרגי: אם יתנקמו בך אנחנו בכנסת נדאג לזה.

מידן בר: אם לא הייתי תקיף לא הייתי פה.

מידן בר: להגיד מילה טוב זה לא דבר שמשדר חולשה.

מידן בר: תפסיקו להתעסק בשוליים ולא בדרך המרכזית ובדברים שלא מקדמים אותנו לשום מקום.

מידן בר: אני לא טס כבר 8 חודשים, יש לי חברים שכבר שנה בבית.

מידן בר: כל דבר שאתם רוצים בתחום התעופה, דרכון ירוק, טיסה בטוחה, מתווה בנתב"ג, יש לנו הכול.

מידן בר: תגידו, הכלים אצלכם מחר בבוקר.

קריאה: יש לך שרה שעושה הכול כדי שזה לא יקרה.

יעקב מרגי: אני מסכם: הוועדה רואה בתעופה הישראלית נכס אסטרטגי של מדינת ישראל שיש לשמרו ולטפחו.

יעקב מרגי: כמו שאמר המנכ"ל גלבוע, צריך להגדיר יעד אסטרטגי וגם לממן אותו.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לממשלה ולמשרד התחבורה בפרט להודיע לוועדה מה התוכניות שהם מקדמים כדי להגן מפני קריסה של חברות התעופה הישראליות ולמנוע פגיעה בנכס אסטרטגי.

יעקב מרגי: הוועדה סבורה שעל הממשלה לגבש דרכים לעודד שימוש בחברות הטיסה הישראליות בטיסות של עובדי מדינה ואישי ציבור.

יעקב מרגי: הוועדה ממליצה וקוראת לחשב הכללי באוצר לערוך מכרז לרכישת כרטיסי טיסה מראש לחברות תעופה ישראליות ולהעמידן במחיר סביר לטובת עובדי מדינה ואישי ציבור.

יעקב מרגי: התנהלות האוצר והבנקים בסוגיית העמדת האשראי לחברת אל על היא התנהלות שערורייתית.

יעקב מרגי: האוצר מביא לפשיטת רגל של חברת אל על בפרט, שלא לדבר על החברות האחרות.

יעקב מרגי: חברת אל על מחזיקה בסכומי עתק של הציבור הרחב מבין רוכשי הכרטיסים.

יעקב מרגי: אני קורא לרוכשי הכרטיסים להתארגן לתביעת ענק כנגד חברת אל על, שבית המשפט ייתן פטור מאגרה בהגשת התביעה, כדי שהאוצר ינוע ממקומו ויגיש את הסיוע הנדרש.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לשר האוצר, לנגיד בנק ישראל והמפקח על הבנקים להיכנס לעובי הקורה ולשמש כבורר ומגשר ולסיים את סוגיית ההלוואה לחברת אל על בערבות מדינה תוך חודש מהיום.

יעקב מרגי: תוך 30 יום מהיום הוועדה קוראת לממשלה לאשר מענק עידוד השקעות הון לחברות התעופה תוך התאמות של חוק עידוד השקעות הון.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם, אנחנו נמשיך לעקוב.

יעקב מרגי: ישיבה זו נעולה.