ועדת החוץ והביטחון, כנסת 23, פרוטוקול מספר 79, 2021-03-08 09:00

צבי האוזר: שלום לכולם, היום יום שני כ"ד באדר התשפ"א ה-8 במרץ 2021.

צבי האוזר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

צבי האוזר: נושא הדיון: הצעות לסדר היום בנושא: "החלטת משרד הביטחון בדבר מתן מלגת "ממדים ללימודים" ללוחמים ולוחמות צה"ל", של ח"כ אביגדור ליברמן, אלעזר שטרן, אלכס קושניר, יבגני סובה (מס' 280).

צבי האוזר: התוכנית המדוברת אפשרה לדרג הלוחמים בצה"ל לקבל מלגת לימודים מלאה עבור שלוש שנות לימודי תואר ראשון.

צבי האוזר: הדבר היה כך בשנים האחרונות החל מ-2015.

צבי האוזר: ההסדר הזה הוא הסדר מיטיב, ראוי, חשוב שהיקף הזכאים לו הלך וגדל.

צבי האוזר: לאור האתגרים שהתעוררו בשל מגפת הקורונה ההשפעות של המגפה חלו גם בהקשר הזה ובאופן יחסי גדל היקף המשתחררים שמבקשים להסתייע במלגה האמורה.

צבי האוזר: נדמה לי שאפשר להסביר זאת בשינוי דפוס המעבר מצבא ללימודים במערכת הישראלית.

צבי האוזר: אנחנו יודעים שחיילים משוחררים לא נסעו לטיול של אחרי צבא – נוהג שהשתרש – היו גם אתגרים גדולים מאוד לחיילים משוחררים למצוא את מקומם בשוק העבודה.

צבי האוזר: יותר ויותר אנשים פנו לרכוש השכלה גבוהה, דבר מבורך כשלעצמו, וזה יצר סוג של לחץ שהביאה להכרזה של הרמטכ"ל שלקראת שנת הלימודים תשפ"ב התנדבות בקהילה או שירות מילואים הופכים להיות תנאי לקבלת המלגה האמורה.

צבי האוזר: אם לפני כן קבלת המלגה הייתה ללא תנאים, עתה הוכנס תנאי והוא יוחל על נרשמים חדשים.

צבי האוזר: התנאי החדש לא יחול על לוחמים שכבר התחילו לימודים וקיבלו את המלגה בשנה החולפת אלא על משתחררים חדשים שיחלו את הלימודים בתשפ"ב.

צבי האוזר: הכוונה היא להתנות את המלגה בהתנדבות של 180 שעות בקהילה או 15 ימי מילואים פעילים במצטבר במהלך שלוש שנות לימודים.

צבי האוזר: ההודעה התקבלה ברגשות מעורבים ואנחנו בוועדה קיבלנו תגובה אוטנטית של לוחמים משוחררים, בעיקר כאלו שאמורים להתחיל ללמוד בשנה הבאה.

צבי האוזר: אם אומרים שיש שינוי של התנאים באמצע הדרך, אנשים שהתגייסו לצבא התגייסו למסלול קרבי ויכלו להניח שבעת סיום השירות הם יוכלו לקבל את המלגה ללא תנאים והנה יש שינוי תנאים.

צבי האוזר: הנושא הוא נושא חשוב וכאוב.

צבי האוזר: עוד מעט נשמע את הצבא ואת משרד הביטחון כיצד הם רואים את הדברים.

צבי האוזר: ניסיתי לגשר בין הצדדים במחלוקת האמורה.

צבי האוזר: היו לי מספר שיחות עם ראש אכ"א בנושא הזה.

צבי האוזר: להבנתי אנחנו מדברים על תופעת לוואי זמנית עקב מגפת הקורונה.

צבי האוזר: אני מתפלל, מאמין ומקווה שבמהלך השנה הזאת נוכל לשנות את דפוסי החיים לרבות נושאי הנסיעות והעבודה שיחזרו לקדמותם.

צבי האוזר: ביקשתי מצה"ל לתת מענה לפחות לשנה הזאת כדי לראות איך אנחנו מתכנסים.

צבי האוזר: אני חושב שהמאמץ הנדרש כאן הוא לא להיקף גדול של משוחררים, אפשר למצוא פתרונות, לצרף אותם יחד ובסופו של דבר לגהץ את הקמט ולהסדיר את הנושא.

צבי האוזר: נדמה לי שמדינת ישראל צריכה לבצע חשיבה מחודשת באשר לכל מעטפת התגמול לחיילים לוחמים במדינת ישראל.

צבי האוזר: המקטע של מלגת לימודים שהיא חשובה וראויה אינו חזות הכול, אני חושב שאנחנו נמצאים במצב שאפשר לעשות את הרבה מאוד דברים כדי להנכיח את אותו סולם ערכים שאנחנו רוצים לחנך אליו.

צבי האוזר: האנשים שמסכנים את חייהם ונושאים במירב הנטל, ראויים להערכה, להוקרה ולתגמול הולם.

צבי האוזר: זהו דיון שחייבים לקיים.

צבי האוזר: הממשלה שתקום בעזרת השם לאחר מערכת הבחירות הזו תצטרך לדון בזה כנושא חשוב, גם הכנסת צריכה לדחוף לכך.

צבי האוזר: אני חושב שאם יש צורך בשינויי חקיקה אז ראוי שהבית הזה יידרש לכך.

צבי האוזר: הדבר מכוון גם לנושא הפרטני של המלגה המדוברת.

צבי האוזר: אלו דברי הפתיחה, אני מבקש מאחד המציעים, חבר הכנסת אלכס קושניר, להציג את הנושא.

אלכס קושניר: תודה, אדוני היושב-ראש, אני חושב שהדיון הזה כלל לא היה צריך להתקיים.

אלכס קושניר: עצם העובדה שאנחנו צריכים לאסוף 25 חתימות ולבקש מהמליאה להעביר את זה לדיון בוועדה זה מבייש אותנו כחברי כנסת.

אלכס קושניר: מדובר בראייה מאוד צרה.

אלכס קושניר: אני מבין שיכול להיות שיש חוסר בתקציב בסעיף מסוים, אבל אם עושים Zoom out ומנסים להבין מהם הערכים שצריכים להוביל אותנו, אני חושב שאפילו מעט מחשבה מחוץ לקופסה הייתה מאפשרת למצוא כסף כדי לתת את המלגה לחיילים ללא תנאי.

אלכס קושניר: החברים שיושבים פה, ואלו שאינם פה, במיוחד אלו שלא יושבים פה.

אלכס קושניר: מי שיושב פה יודע לדבר ואני מקווה שנשמע אותם.

אלכס קושניר: מי שהיום משרת ולובש מדים – לא יכול לדבר.

אלכס קושניר: הצבא ומשרד הביטחון מפירים את ההחלטה תוך כדי הקרב.

אלכס קושניר: יש היום חיילים שנמצאים בקרב – במארב, בגבול עזה, בשמירה, בסיור בחברון, במארב בגבול הצפון ובעוד כל מיני מקומות שאנחנו לא יודעים וגם אם כן, לא נפרט – החברים הללו סומכים על המדינה וסומכים על זה שברגע שהם ישתחררו מישהו יעמוד בהבטחות.

אלכס קושניר: אותנו לימדו בצבא מהיום הראשון שהערך החשוב ביותר הוא אמינות.

אלכס קושניר: ברגע שהלוחם מתגייס ומסכן את חייו הוא סומך על המערכת.

אלכס קושניר: החייל סומך על כך שהמערכת תיתן לו לפחות את מה שהיא הבטיחה לו.

אלכס קושניר: זה לא סוד שמדובר בסיבה תקציבית, ולכן אני חושב שכולנו פה צריכים להתבייש – מקבלי ההחלטות וגם הצבא.

אלכס קושניר: אם אי-אפשר למצוא תקציב בשביל לאפשר ללוחמים את היכולת לצמוח ולממש את הפוטנציאל שלהם אחרי שהם נתנו שלוש שנים מהחיים – אני חושב שזו פשיטת רגל מוסרית וערכית.

אלכס קושניר: אני מקווה שאנחנו נצא מהדיון עם החלטה שהצבא ומשרד הביטחון ייקחו אחריות על הנושא הזה ויאפשרו ללוחמים לקבל את המלגה ללא תנאי וכפתרון של קבע.

אלכס קושניר: אם נמצא את עצמנו יושבים שוב בעוד חצי שנה ומדברים על הנושא הזה אז זה אומר שנכשלנו.

אלכס קושניר: אני מצפה מהצבא וממשרד הביטחון ולצמצם את משך הדיון לחמש דקות, שיעלו לשידור ויגידו שהבעיה נפתרה והלוחמים מקבלים את המלגה ללא תנאי, מחזירים את המצב לקדמותו.

אלכס קושניר: אני מקווה שכל חברי וחברות הכנסת הנוכחים יצטרפו אלי לדרישה הזאת, וגם החברים היקרים שהרימו את הדגל, בלעדיהם אנחנו לא היינו יושבים פה כי לא היינו מודעים לנושא הזה.

אלכס קושניר: הם מובילים את המאבק, הם מובילים את ההפגנות, הם נמצאים בקשר עם הצבא וגם עם חברי הכנסת .

אלכס קושניר: אני מקווה שכולנו נצליח לשנות את הגזרה ושעכשיו יעלה נציג משרד הביטחון ויגיד שמחזירים את המצב לקדמותו.

אלכס קושניר: ללוחמים מגיע לקבל הכול ללא תנאים, תודה רבה.

צבי האוזר: תודה, נשמע את תת-אלוף מישל ינקו, ראש מטה אכ"א.

מישל ינקו: שלום לחברי הכנסת ולחיילים היקרים.

מישל ינקו: לפני שאתייחס לתוכנית אני מודה לחבר הכנסת האוזר על הפתיח החשוב בהקשר של יוקרת השירות הקרבי.

מישל ינקו: אנחנו מאמינים שאל מול התרומה המשמעותית של החיילים הקרביים אנחנו צריכים לעשות כל מאמץ כדי להגביר את כל מה שאנחנו עושים בהיבטי יוקרת השירות הקרבי.

מישל ינקו: אני מחזק גם את דבריו של חבר הכנסת קושניר ואומר שלחיילנו הקרביים מגיע הכול, זאת אל מול התרומה הרבה שלהם וסיכון החיים שהם נתונים בו בעת שירותם.

מישל ינקו: מכאן לתוכנית "ממדים ללימודים", מדובר בתוכנית שמתנהלת החל מ-2016.

מישל ינקו: זו השנה הראשונה שצה"ל החליט לצאת בתוכנית שבסיסה הוא כדי להוקיר את הלוחמים ולתת להם ולאוכלוסיות ייחודיות נוספות הוקרה אל מול מה שהם עושים בשירות הצבאי שלהם, זה בסיס התוכנית.

מישל ינקו: אנחנו נמשיך לעשות הכול כמו שעשינו בשנים האחרונות, כדי לממש את התוכנית על מנת שכל חייל משוחרר שהוא לוחם או נמנה על אוכלוסייה ייחודית יקבל את מה שמגיע לו.

מישל ינקו: אני רוצה לדבר על השיח שאנחנו חלק ממנו בשבועות האחרונים – ההחלטה של צה"ל לשלב התנדבות כחלק מהתוכנית.

מישל ינקו: התוכנית היא לטובת מי שהיה חלק ממערך הלחימה בצה"ל.

מישל ינקו: יחד עם זאת, אני חייב להגיד שבחודשים האחרונים עלינו להיות ערים לגודל השעה ולאתגר הלאומי.

מישל ינקו: אנחנו בצה"ל החלטנו שבתקופת קורונה אנחנו משלבים את טובי בנינו בתרומה למדינה ולחברה.

מישל ינקו: אני חושב שהרמטכ"ל הגדיר זאת בצורה משמעותית – זוהי שעתו היפה של צה"ל.

מישל ינקו: אסקור איפה אנחנו נמצאים בתוכנית: יצאנו ב-2016 לדרך.

מישל ינקו: ההחלטה הייתה שכל לוחם וכן עולים חדשים, חיילים בודדים, חיילים שזכאים לתשלומי ת"ש ייחודיים – כולם זכאים בסיום השירות הצבאי למלגת לימודים מלאה.

מישל ינקו: ביציאה לדרך הייתה הבנה שהתוכנית יכולה להישען בשנה הראשונה על בסיס כספי תרומות.

מישל ינקו: יחד עם זאת, אל מול ההיקפים, זה חייב לבוא לידי ביטוי בחקיקה.

מישל ינקו: לצערנו, עד היום לא הצלחנו להביא לעיגון בחקיקה של התוכנית.

מישל ינקו: גם היום אנחנו עדיין נסמכים במאמץ רב על כספי תרומות.

צבי האוזר: מ-2016 ידוע שצריך לחוקק את זה?

מישל ינקו: אכן, ביום שהחליט גדי אייזנקוט, הרמטכ"ל הקודם, על היציאה לתוכנית הזאת האמירה הייתה שבתחילת הדרך אפשר להתבסס על כספי תרומות.

מישל ינקו: יחד עם זאת, ניתן להבין שתחת ההגדרה שאתם ציינתם, זה חייב לבוא בהיבט חקיקתי כדי לתת כיסוי ארוך טווח לתוכנית הזאת ולהבטיח את המשך קיומה.

צבי האוזר: חבל שכספי תרומות שאמורים להגיע ליעדים אחרים מממנים דבר שחקיקה יכולה לכסות.

מישל ינקו: אני מסכים.

מישל ינקו: צריך להגיד שבשנים האחרונות מי שמהווה בסיס איתן של כיסוי הוא הקרן "יחד למען החייל" וכן ארגון FIDF.

מישל ינקו: יש עלייה דרמטית בהיקף הנרשמים לתוכנית והחל מהשנה קרן רוטשילד נרתמה גם היא והפכה להיות חלק מהגורמים שמאפשרים לנו להוציא את התוכנית לפועל.

מישל ינקו: השנה עלינו להיקף נרשמים של 15,000.

מישל ינקו: בשנה שעברה נרשמו 5,600 חיילם משוחררים.

מישל ינקו: המשמעות כאן היא שרואים השפעה של קורונה.

מישל ינקו: החיילים מעדיפים להמשיך ברצף ללימודים באקדמיה וזה גורם לצורך בהעמדת תקציבים גדולים יותר על מנת להוציא את התוכנית לפועל באופן מלא.

מישל ינקו: לא חשבנו לסכן את התוכנית בשל חשיבותה.

מישל ינקו: הייתה חשיבות אדירה להודיע לחיילים המשתחררים – אפרופו אמינות – שגם כשיש עלייה בהיקף הנרשמים וגם כשמדובר בכספי תרומות, אנחנו מוצאים את הדרך לממן.

מישל ינקו: צריך להודות שבשנתיים האחרונות לא פשוט לנו.

מישל ינקו: גיוס התרומות נמצא בירידה עולמית, אנחנו רואים את זה גם בירידה בגיוס התרומות לצה"ל.

מישל ינקו: מצד שני יש עלייה בהיקף הנרשמים לתוכנית.

מישל ינקו: אנחנו מתעסקים בזה רבות כי זה אחד מהנושאים החשובים לנו ביותר.

מישל ינקו: חשוב לנו לאפשר לכל חייל לוחם להיות חלק מהתוכנית.

מישל ינקו: יש החלטה של הרמטכ"ל, אני מבין את השיח, נפגשתי בשבוע האחרון עם החיילים שיושבים שם.

מישל ינקו: יש תחושה אדירה שאלו הבנים שלנו, צריך לחבק אותם ולהוקיר אותם ולהודות להם על התרומה המשמעותית שלהם.

מישל ינקו: הקשבנו לאכזבה שלהם מעצם ההחלטה על הצורך בהתנדבות.

מישל ינקו: קראתי להם להיות חלק ולהצטרף למנגנון שאנחנו מחליטים עליו בימים אלו שיגבש את מתווה ההתנדבות.

מישל ינקו: לא בכדי קיבלנו החלטה לא להחיל את החובה בהתנדבות החל מהשנה.

מישל ינקו: גם כשצה"ל החליט שחשוב שחיילנו יהיו חלק ממנגנון ההתנדבות הזה למען החברה, החלטנו שזה יקרה החל מהשנה הבאה.

מישל ינקו: הבנו שצריך להתארגן.

מישל ינקו: אנחנו רוצים שהם יהיו חלק מההחלטה איך מייצרים מנגנון התנדבות שגם פוגש את היכולות שלהם, אנחנו גם מבינים שיהיו כאלו שיתקשו ואנחנו נצטרך לייצר מנגנון שמאפשר הסתכלות אישית למול צורך של כל חייל וחייל משוחרר.

אלכס קושניר: מישל, זו חשיבה פטרנליסטית.

אלכס קושניר: אתם החלטתם שאתם מנסים לגרום לחיילים משוחררים – שהם כבר אזרחים – להיכנס למערך ההתנדבות של המדינה.

אלכס קושניר: אני חושב שכל אזרח יש לו את האחריות האישית והוא כבר יודע לבד לאן להתנדב ואיך לתרום.

אלכס קושניר: הם תרמו שלוש שנים בלחימה ועבור זה מגיעה להם מלגת לימודים, מה שאתה מציג כאן זו חשיבה פטרנליסטית שאיני בטוח שהיא בסמכות הצבא.

אלכס קושניר: אתם מדברים על צעירים שכבר אינם חיילים אלא אזרחים.

אלכס קושניר: הם חיילים רק כאשר הם לובשים מדים והולכים לשירות מילואים, אבל כשהם חתמו על חוזה בלתי-כתוב עם צה"ל אז בחוזה הזה היה כתוב שתוענק להם מלגת "ממדים ללימודים" ללא תנאים.

אלכס קושניר: במיוחד בתקופת הקורונה, כשהחבר'ה האלו יוצאים לאזרחות אפילו דמי אבטלה לא מגיעים להם, אז עכשיו אתה גורם להם עוד להתנדב?

אלכס קושניר: מישל, אתה יודע את זה בדיוק כמוני.

אלכס קושניר: אנחנו מכירים ואני יודע את הרצון שלך כל הזמן לסייע ולעזור, אתה יודע בדיוק כמוני שהחבר'ה האלה תרמו מספיק והם גם יתרמו בעתיד, לפחות עד גיל 40 הם ישרתו במילואים.

אלכס קושניר: הם לא צריכים להוכיח שום דבר לאף אחד, הם כבר הוכיחו מספיק.

אלכס קושניר: אני חושב שמדובר בחשיבה פטרנליסטית ואני לא אחמיר אם אגיד שמדובר בחשיבה פסולה.

אלכס קושניר: אני מזכיר שהם כבר אזרחים, אם צה"ל רוצה לתרום לחברה האזרחית אז יש לו מספיק משאבים של כוח מדים שנמצא במדים על מנת לעשות זאת, וכך גם נעשה.

אלכס קושניר: עזבו את החבר'ה שהשתחררו, הם שירתו שלוש שנים בתפקידי לחימה, תנו להם את מה שמגיע להם.

אלכס קושניר: אם הבעיה היא תקציבית אז תמצאו תקציב מתקנה אחרת ותעבירו כדי לתת להם את זה.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לשאול באותו הקשר.

צבי האוזר: בסדר, אני מציע - - -

ענת כנפו: אפשר לקבל נתונים?

צבי האוזר: רק תנו לו לסיים.

מישל ינקו: טוב, חבר הכנסת קושניר, אני חושב שבאמת היטבת לתאר את התחושות שלנו בצורה הכי אוטנטית שאפשר.

מישל ינקו: אנחנו תמימי דעים לגבי הזכויות של החיילים היקרים האלה, גם בשירות הצבאי שלהם וגם ביום שאחרי.

מישל ינקו: אנחנו מאוד מחויבים ואנחנו נמשיך לעשות כל שניתן כדי להגביר את היכולת שלנו לייצר את מה שאפשר בהקשר יוקרת השירות הקרבי בצה"ל ובמדינת ישראל.

מישל ינקו: יחד עם זאת, אני אומר את זה כדי שהדיון יהיה במגרש המשחקים הכי אמיתי.

מישל ינקו: אין פה עניין תקציב, יש סיכוי טוב שאם לא תהיה חקיקה לא נוכל להוציא את התוכנית לפועל גם בשנה הבאה.

מישל ינקו: אנחנו מאוד מתקשים ועשינו השנה מאמץ אדיר בסיוע קרן רוטשילד כדי להוציא את התוכנית לדרך ולהיטיב עם כל 16,000 הנרשמים.

צבי האוזר: מישל, אני רוצה לבדוק שהבנתי נכון:

צבי האוזר: אתה אומר שמבחינה חוקית צה"ל לא יכול לממן את זה מתקציב הביטחון?

מישל ינקו: תכף יתייחסו לכך נציגי הקרן.

מישל ינקו: אין אפשרות חוקית לממן את זה אבל אלו לא המקומות שאני יכול לומר זאת באופן מוחלט.

מישל ינקו: אני אומר שלשמחתנו הצלחנו השנה לתת מענה בכספי תרומות, סדר גודל של 70 מיליון שקלים, כדי לממש את ההתחייבות שלנו עבור החיילים המשוחררים, על מנת שכל חייל זכאי יקבל את המלגה האמורה.

מישל ינקו: הדיון אינו דיון משאבי, יש כאן דיון ערכי.

מישל ינקו: צה"ל מבין את רוח התקופה ואת צורכי החברה ושאנחנו נמצאים במקום שבו כל אחד צריך לייצר מחויבות מינימלית.

מישל ינקו: עשינו את זה בצורה מידתית, אנחנו נקיים מנגנון שידע להכיר כל חייל שלא יוכל להיות חלק ממערך ההתנדבות, ועדיין נאפשר לו לקבל את המלגה.

צבי האוזר: מישל, מדובר בהוראת שעה לשנת הלימודים תשפ"ב ובתשפ"ג אתם תחזרו להסדר הקיים?

צבי האוזר: אני רוצה להבין מה דרג הבעיה.

צבי האוזר: אתה אומר שהבעיה לא תקציבית, אני מבין מדבריך שצה"ל לא יכול לממן את התקציב מבחינה חוקית, מדובר בשאלה חשובה כדי לסמן לנו איפה אנחנו עומדים.

צבי האוזר: אם צה"ל יכול לממן אז אנחנו מדברים על אירוע של שנה אחת, אם צה"ל לא יכול לממן אז מדובר בשאלה שמתגלגלת לפתחו של הבית הזה, צריך להבין שמ-2016 זה המצב החוקי ועברו פה חמישה שרי ביטחון שלא עשו שום דבר בנושא, הבית הזה כגורם מפקח על הרשות המבצעת צריך לתת את דעתו על כך ולהסדיר את החקיקה.

צבי האוזר: אם אין בעיה של חקיקה אז אני רוצה להבין האם מדובר בעניין ערכי, עניין ערכי שמסווה בעיה כספית או משהו אחר.

צבי האוזר: אתם חושבים שדווקא בזמן קורונה יש לחייב לוחמים משתחררים להתנדב, אני אשמח להבין זאת לעומק, אבל אם מדובר רק בשנה אחת אז אני אומר שזה דוקר את העין ונוצר נזק תדמיתי למערכת.

אורנה ברביבאי: שלום מישל.

אורנה ברביבאי: כשהצבא יזם את התוכנית לפני כמה שנים הרעיון היה להיטיב עם הלוחמים ביציאה שלהם מהשירות והנחת היסוד הייתה שיהיו לכך מקורות תקציביים.

צבי האוזר: הנחת העבודה הייתה שיהיה בסדר.

אורנה ברביבאי: שיהיו מקורות תקציביים.

צבי האוזר: שתקציבים שהיו מיועדים לחדרי כושר או לדברים אחרים – יוסטו לצורך מימון המלגות, ושאולי הכנסת תחוקק חוק ותאפשר - - - אני לא מבין - - - מדובר בסכומים זניחים, זה לא רכש של מטוס חדש.

אורנה ברביבאי: אף אחד לא ישכנע אותנו שתקציב הביטחון הגדול לא יכול להכיל בתוכו מימון למלגת לימודים ללוחמים.

צבי האוזר: אלא אם כן יש בעיה חוקית.

אורנה ברביבאי: רגע, הצבא אומר שהשנה הוא הלך לקראת בגלל הנסיבות שנוצרו.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שאין סיבה שזה יהיה על בסיס תרומות ושכל שנה יהיה חישוב מחדש אם יש סיכוי או אין סיכוי לגייס את התרומות, זה לא אמרו להיות כך, הצבר אמור להסדיר זאת יחד עם משרד הביטחון.

אורנה ברביבאי: בנוסף, אני פונה לרמטכ"ל, אתמול הייתי במכללת פרס ברחובות ושאלתי שם על תרומה לקהילה, הם אמרו בשקט שאינם מבינים למה דורשים מהחיילים תרומה נוספת לקהילה.

אורנה ברביבאי: אנחנו רואים מאיפה באים סטודנטים שלא עשו שום דבר קודם לכן עבור הקהילה, ואנחנו רואים לוחמים שחרפו את נפשם ולא מבינים למה הם צריכים עוד שעות התנדבות בקהילה.

אורנה ברביבאי: אני תוהה למה הרמטכ"ל מתעקש על כך, אין שום סיבה, הם עשו והם ימשיכו לעשות מילואים.

אורנה ברביבאי: בבקשה, מכיוון שהרבה גורמים מתרעמים, תשקלו מחדש את ההנחיה הזאת.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שבזה יסתיים העניין ואנחנו נצטרך להסדיר את העניין החקיקתי למול התקציב.

אלכס קושניר: אורנה, משרד הביטחון יודע להעביר חוק ביומיים.

אורנה ברביבאי: אני יודעת.

צבי האוזר: משרד הביטחון חונה על הסיפור הזה מאז שנת 2016.

צבי האוזר: להקריא לך מי היו שרי הביטחון מ-2016?

צבי האוזר: בוגי יעלון, ליברמן, נתניהו, בנט, גנץ.

צבי האוזר: משרד הביטחון חונה על העניין הזה.

צבי האוזר: השאלה היא אם אפשר או אי-אפשר.

צבי האוזר: אם אפשר אז שיופע מיד, אם יש פה בעיה חוקית אז אני לא דורש מצה"ל לעשות משהו שאינו חוקי.

אלכס קושניר: זה ברור.

צבי האוזר: עכשיו, יש פה עננה שמרחפת מעל הדיון הזה.

צבי האוזר: אם זה חוקי, לא נשמע לי סביר, אתם גם מפסידים במלחמת תודעה.

צבי האוזר: אני רוצה להיזהר בכבודו של הרמטכ"ל, יש לו אחריות כבדה, אבל ההחלטה הזו, אם היא אפשרית מבחינה חוקית, אני לא מבין אותה.

צבי האוזר: מדובר בגזרה שקשה לציבור לקבל.

צבי האוזר: זה אירוע לשנה אחת ומדובר בסכומים זניחים ונכנסים פה לסחרור שאפשר לבטל אותו.

צבי האוזר: העלות של ההחלטה הזו ברמה המורלית גדולה בהרבה מהעלות התקציבית.

אורנה ברביבאי: ואם כמות הדורשים שילשה את עצמה אז זה אומר שהתוכנית היא טובה והיא מאפשרת ללוחמים ללמוד וזה מצוין, את זה צריך להסדיר ויפה שעה אחת קודם.

צבי האוזר: יושבת איתנו רותם קס, היועצת המשפטית במשרד הביטחון.

צבי האוזר: אני רוצה להבין מה מצבנו המשפטי כדי שנוכל להמשיך לקיים את הדיון בצורה מושכלת.

ענת כנפו: ואם אפשר לקבל נתונים על כמה אנחנו מדברים, מה ההפרשים.

צבי האוזר: ברגע שמשרד הביטחון לא יכולים לממן את זה מתקציב הביטחון בשל מגבלה חוקית אז גם אם זה שקל - - -

ענת כנפו: אז איך פתרו את זה עד עכשיו.

צבי האוזר: מתרומות.

צבי האוזר: תרומות היו לפני מלגה זו והופנו לצרכים מעטפתיים - - -

ענת כנפו: זה צריך להיות מאחורי הקלעים ולא לפני הלוחמים, זו בושה וחרפה.

צבי האוזר: - - - וצריך להיות חלק מהתקציב.

ענת כנפו: הדיון הזה צריך להיערך מאחורי הקלעים.

צבי האוזר: חברת הכנסת כנפו, יכול להיות שפספסת את הפתיח שלי או שלא הייתי ברור.

ענת כנפו: לא פספסתי.

צבי האוזר: אין מספיק תרומות והשאלה לגבי - - - היא שאלה שאני מבקש לקבל לגביה תשובה.

צבי האוזר: אני הבנתי, בעקיפין, מהדברים של מישל ינקו שזה לא חוקי.

צבי האוזר: מישל אומר שהוא לא האיש המוסמך לומר זאת, יושבת פה רותם קס היועצת המשפטית.

צבי האוזר: גברת קס, אנא הבהירי מה היא נקודת ראשית הצירים.

צבי האוזר: האם אפשר לממן את פרויקט ממדים ללימודים מתקציב משרד הביטחון בהיבט החוקי.

צבי האוזר: איני מדבר על היבט של סדרי עדיפויות.

רותם קס: שלום לכולם, אנחנו מכירים שעד עכשיו הנושא הזה נבחן.

רותם קס: המשמעות של חקיקה זה מעבר למימון של תקציב המדינה, העמדה של המשרד היא שמנסים לקדם חקיקה בנושא והמשמעויות של זה נבחנות.

צבי האוזר: רותם, שאלתי שאלה פשוטה: האם במצב החוקי היום אפשר להפנות כסף מאחד מהסעיפים בתקציב משרד הביטחון לטובת המידע הזה או שצריך הסדר חקיקה לשם כך.

צבי האוזר: זה שיש מאמצים אני מבין, כנראה שהם לא צלחו מאז 2016.

רותם קס: להבנתנו - - - נדרש בעת הזאת תיקון חקיקה, לא נתבקשנו להתייחס לסוגיה אבל נוכל לבדוק זאת.

איתן גינזבורג: רותם, מה בדיוק הפער החוקי, איפה המקום שבו נדרשת חקיקה ובעבר לא נדרשה.

רותם קס: עד עכשיו הפרויקט נסמך על תרומות ועכשיו צריך שיהיה מקור תקציבי.

רותם קס: זה משהו שאנחנו יכולים לבחון.

איתן גינזבורג: המקור התקציבי לא דורש חקיקה, מדובר על הסטות בין-תקציביות.

איתן גינזבורג: לצורך ההסטות הללו לא נדרשת חקיקה, גבירתי.

ניסים ואטורי: הבנתי מדברי ראש אכ"א שאין בעיה תקציבית.

איתן גינזבורג: לא, זה לא - - -

צבי האוזר: ראה, "אין בעיה תקציבית" לא צריך לשמוע את זה ראש אכ"א.

צבי האוזר: אנחנו מכירים מה היקפי תקציב הביטחון, אנחנו מבינים מה ההיקף הנדרש גם בשנת קורונה.

צבי האוזר: מדובר בזוטי-דברים.

צבי האוזר: איני מזלזל במהות אבל מבחינה תקציבית מדובר באירוע זניח מנקודת המבט של תקציב הביטחון הכולל.

צבי האוזר: השאלה היחידה היא האם צריך פה הסדר שאומר שתקציב הביטחון מממן ללוחמים ולאוכלוסיות מיוחדות מלגה, יש פה העברה תקציבית לפרטים.

צבי האוזר: אם אני מבין נכון זאת הבעיה.

צבי האוזר: איני מחווה את דעתי לגבי הצורך בחקיקה.

צבי האוזר: חייל השתחרר עכשיו ומעבירים אליו מלגה לשלוש שנים, זה או החלטה של העברה בתוך תקציב הביטחון או שצריך לצורך כך חקיקה מיוחדת.

צבי האוזר: אני מתפלא שאין פה אף אחד מצה"ל וממשרד הביטחון שיכול לתת לנו תשובה לשאלה הבסיסית.

צבי האוזר: אם צריך חקיקה אנחנו בעולם אחד, אם לא צריך אז אנחנו בעולם שני.

צבי האוזר: אני חושב שיש פה קונצנזוס - - -

איתן גינזבורג: צביקה, אני הבנתי - - -.

צבי האוזר: - - -

אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש - - -

איתן גינזבורג: - - -

אלכס קושניר: איך הסיפור של ההתנדבות פוטר את בעיית החקיקה במידה והיא קיימת.

צבי האוזר: לא, לא, לא.

צבי האוזר: הסיפור של ההתנדבות נסמך על הסכם בין הצבא לבין הגופים התורמים.

צבי האוזר: התורם יכול להחליט שהוא מתנה.

אלכס קושניר: הקרן התורמת לא דרשה התנדבות, צבי, אני מכיר את הפרטים.

אלכס קושניר: הכיוון שאתה מוביל אליו לא קשור לסיפור של ההתנדבות.

צבי האוזר: רונית אסא, סגנית ראש אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון, אולי את יכולה להתייחס לנושא החקיקה וכן למה שאומר חבר הכנסת קושניר – האם נושא ההתנדבות הוא תנאי של התורם או יוזמה של הרמטכ"ל?

רונית אסא: שלום לכולם, אנחנו מצטרפים לדברים של תת-אלוף ינקו בעניין ההוקרה ללוחמים.

רונית אסא: יוקרת השירות חשובה ועומדת לנגד עיננו.

רונית אסא: התוכנית מתקיימת כבר שלוש וחצי שנים, ניתנת ללוחמים משוחררים ולחיילים מאוכלוסיות מיוחדות.

רונית אסא: התוכנית חשובה וחשוב לשמר אותה.

רונית אסא: אנחנו נותנים את מלוא הקשב למען קיום התוכנית.

רונית אסא: אנחנו אחראים למימוש התוכנית בפועל בהתאם למדיניות צה"ל וכן לקשר עם החיילים המשוחררים.

רונית אסא: אנחנו עדים לגידול בביקוש.

רונית אסא: התחלנו עם 900 נרשמים והיום ישנים 15,800 נרשמים.

רונית אסא: אין ספק שיש מגמת עלייה חדה.

רונית אסא: הקורונה גרמה לפנייה מהירה יותר ללימודים, גם יושב-ראש הוועדה התייחס לכך.

רונית אסא: אנחנו מגבים ומבינים את ההחלטה הערכית של הנושא של ההתנדבות, אנחנו נערכים בהיבטים הלוגיסטיים כדי לממש את ההטבה.

צבי האוזר: רונית, מה התקציב לחיילים משוחררים, מה תקציב האגף?

רונית אסא: 2.3 מיליון.

צבי האוזר: מיליארד, 2.3 מיליארד שקלים.

רונית אסא: כן.

צבי האוזר: מה העלות השנתית של הפרויקט בשנת השיא?

רונית אסא: 73.

צבי האוזר: 73 מיליון מתוך 2.3 מיליארד.

צבי האוזר: רונית, האם את יכולה לממן את זה מתקציב האגף?

רונית אסא: תקציב האגף מועבר על פי חוק - - -

צבי האוזר: האם את יכולה מבחינה חוקית לממן את המלגה?

רונית אסא: לא, התקציב של הקרן נשען - - - אנחנו מחויבים למה שנדרש על פי החוק.

צבי האוזר: זה אומר שהמצב החוקי לא מאפשר לממן - - -

אלכס קושניר: אבל שימושיו לא הוגדרו בחוק.

אלכס קושניר: היושב-ראש שואל האם את יכולה לממן מתוך התקציב את הפעילות הזאת.

איתן גינזבורג: אלכס, השימושים הוגדרו בחוק.

רונית אסא: התקציב שמיועד לאגף ממומן - - - כשזה מענקים, פיקדונות, ועוד דברים שאנחנו מחויבים לתת על פי החוק.

מיכל וונש: אבל אפשר להסיט ממענקים למענק ממדים ללימודים, אפשר להסיט מבחינה חוקית את מה שמוגדר בחוק לצורך התוכנית הזאת?

מיכל וונש: זאת השאלה שלנו והיא פשוטה.

רונית אסא: זה דורש תיקון חקיקה.

רונית אסא: אני לא יכולה להחליט להוריד את המענקים.

צבי האוזר: אולי התייחסות של הייעוץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.

עידו בן יצחק: מה שהקרן לקליטת חיילים משוחררים זה רק מה שקבוע לה בחוק, כל עוד זה לא קבוע בחוק היא לא יכולה לעשות את זה.

עידו בן יצחק: השאלה היא האם התקציבים הללו יכולים להגיע רק מהקרן לחיילים משוחררים או שמשרד הביטחון יכול למצוא דרך אחרת לממן את ההסדר הזה.

ענת כנפו: והאם יש אפשרות משחק בתוך התקציב שלהם, זאת צריכה להיות שאלה אליהם במסגרת מה שמוגדר בחוק.

צבי האוזר: 2.3 מיליארד שקלים שהוא תקציב האגף לחיילים משוחררים, אם אני מבין נכון, אין כאן יכולת לעשות שימוש בחלק מהתקציב הכללי הזה אלא אם כן יוצג תיקון חקיקה.

צבי האוזר: המצב הזה היה ידוע לכולם מ-2016, אמרו: "בואו נתגלגל שנה או שנתיים באמצעות תרומות כדי להתניע את העסק" וכרגיל, גם כאן ישנו בשמירה.

צבי האוזר: הגיעה הקורונה וכולם התעוררו ערומים בחורף כי תקציב התרומות לא מאפשר ובתקציב רגיל לא עשו חקיקה.

צבי האוזר: אני רוצה לשאול את דודו חזן, רמ"ח תקציבי יבשה, האם ניתן לממן את המלגה הזו מתקציב אחר במשרד הביטחון.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להיכנס בתווך ולהגיד שחבל מאוד שמגיעים לכאן - - - מי שנמצאים פה רובם כבר זכו מהמלגה הזאת.

מיכל וונש: הם שכנעו חיילים שלהם לצאת לקצונה ולחתום קבע, יש פה גם אלמנט משפחתי של הסתמכות.

מיכל וונש: גם אם הדבר הנכון והערכי הוא להחליט לשנות את תנאי המלגה, אי-אפשר לעשות זאת רטרואקטיבית וחייבים לתת על כך את הדעת ובוודאות לשלם עבור מי שקיבל החלטה החל מזמן הגיוס והסתמך על ההבטחה למלגה.

מיכל וונש: גם אם נחליט שמשנים את התנאים - - -

צבי האוזר: אנחנו לא נחליט, חברת הכנסת וונש, יש פה, חושבים שהוועדה הזאת יכולה להחליט.

צבי האוזר: אנחנו מבקרים את פעולת הרשות המבצעת, אנחנו צריכים לברר תשובה לשאלה פשוטה - - -

מיכל וונש: הצבא הוא זה שיחליט, כמובן, מה הם תנאים המלגה.

מיכל וונש: בעיני מקומם שהקימו תוכנית שנסמכת על פילנתרופיה.

מיכל וונש: אנחנו צריכים להבין שעקב הקורונה הפילנתרופיה תפחת עוד יותר.

מיכל וונש: מדינת ישראל שנשענת בהקשרים רבים על פילנתרופיה צריכה לקחת בחשבון שהכול יפחת.

מיכל וונש: מזל שאנחנו מקיימים את הדיון הזה עכשיו כיוון שניתן להניח שזה עוד יתגלגל קדימה אם זה לא יוסדר כיאות.

מיכל וונש: אני שמחה ומוקירה את מי שהביאו את זה לתשומת לב הוועדה.

מיכל וונש: בסמכותנו לפקח, אתה צודק, אבל איפה הייתה הוועדה הזאת?

מיכל וונש: לוועדה הזאת הייתה אחריות לפקח מאז שנת 2016, כמובן שגם לשרים השונים, אבל לנו כוועדה גם הייתה אחריות.

מיכל וונש: שוב ושוב עולה בדיונים השונים שסמכות הפיקוח של הוועדה הזאת על ריבונות תודעתית, זאת סמכות הפיקוח של הוועדה.

מיכל וונש: זו לא רק סמכותנו לחוקק אלא גם לפקח, כפי שהיטבת לומר, ועל כך אני חושבת שאנחנו צריכים לתת את הדעת.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: דודו חזן, בבקשה.

צבי האוזר: חברים, אני מבקש לאחוז את השור בקרניו.

צבי האוזר: אני יודע שהדיון טעון, אני יודע שכולם רוצים לחבק את החיילים, מוסכם על כולם שזה מגיע להם.

צבי האוזר: אני מנסה למצוא פתרון.

צבי האוזר: כדי למצוא פתרון לוועדה הזו יש זכות לברר ולהעמיד את הרשות המבצעת מול תמונת מראה שתבהיר לכולם איפה אנחנו עומדים באמת.

צבי האוזר: אנחנו נסיים את הדיון הזה בקריאה רמה לתקן את העוול, נכבה את האורות והחיים ימשיכו הלאה.

צבי האוזר: אני רוצה להבין, אני רוצה לבין את גודל האבסורד, אני רוצה להבין אם יש צורך בחקיקה.

צבי האוזר: אם אין צורך בחקיקה אז הדילמה היא יותר מצומצמת ויבוא משרד הביטחון ויישיר מבט למציאות ויגיד שהוא לא נותן את המלגה אפילו שהוא יכול לתת.

צבי האוזר: אם צריך חקיקה אז אנחנו נצטרך לעשות את זה.

צבי האוזר: עכשיו, אני מבקש ממערכת הביטחון להסביר לנו האם הם יכולים חוקית לממן את הדבר הזה מתקציב היבשה.

דוד חזן: בוקר טוב, למיטב הבנתי השיח הוא בענייני חקיקה.

דוד חזן: ממה שאנחנו מכירים לא ניתן להעביר מתקציבי המדינה לטובת הנושא בלי חקיקה.

דוד חזן: לכן, השיח פה הוא עניין חוקי.

דוד חזן: אנחנו מנסים לקדם את העניין הזה כבר מספר - - -

ענת כנפו: אדוני היושב-ראש , אני רוצה להזכיר שלמרות הפגרה הצלחנו בשבוע שעבר להעביר לנכים את מה שמגיע להם, זאת למרות שאין תקציב ואין חקיקה.

ענת כנפו: מכאן אנחנו למדים שכשהבית הזה רוצה להעביר כספים הוא יכול לעשות את זה.

צבי האוזר: מדובר בחקיקה ממשלתית, זה לא אנחנו שעשינו את זה.

צבי האוזר: הממשלה עשתה זאת.

צבי האוזר: נדמה לי שיש פה קונצנזוס, אני לוקח על עצמי לדבר גם בשם חברי כנסת שאינם נמצאים איתנו.

צבי האוזר: הבית הזה יעביר פה-אחד תיקון חקיקה, רק צריך פה ממשלה שתסדיר את החקיקה.

צבי האוזר: התקדמנו בדיון, יש פה קו פרשת מים, אני מבקש מכל הדוברים להתייחס מעתה והלאה למצב שהתבהר.

צבי האוזר: נאמר כאן על ידי אגף התקציבים במשרד הביטחון ללא כחל וסרק וללא מצמוץ שאין אפשרות לעשות את זה.

צבי האוזר: כיום המימון הוא רק על ידי תרומות.

צבי האוזר: אני אומר שאנחנו ניזום, לפחות בצורה סמלית, תיקון חקיקה, אני בטוח שכל מי שהגיע לדיון הזה יסכים להצטרף לכך.

צבי האוזר: אבקש מצוות הוועדה להכין את הנוסח.

צבי האוזר: לפחות תהיה כאן אמירה.

צבי האוזר: בואו לא נטעה את החיילים היקרים שיושבים כאן – פתרון מידי זה לא נותן.

ענת כנפו: בואו לא נבייש את עצמנו, ונקרא להם רק לברך לאחר שפתרנו את הבעיה.

ניסים ואטורי: לא, לא פתרנו את הבעיה - - -

צבי האוזר: בבקשה, חבר הכנסת ואטורי.

ניסים ואטורי: אלכס, היינו בישיבה במליאה שבה נאמר על ידי השר במשרד הביטחון שאין המדובר בבעיה תקציבית, הוא דיבר על ההתנדבות של החיילים ולכן אנחנו צריכים לומר לשר הביטחון שאם זו לא בעיה תקציבית - - -

צבי האוזר: חבר הכנסת ואטורי - - -

ניסים ואטורי: העברנו את - - -

צבי האוזר: אני לא יודע מה אמר השר.

צבי האוזר: אגף התקציבים במשרד הביטחון, תראו, או שמטעים את הכנסת או שכל אחד מתנהל במציאות לפי מה שנוח לו.

צבי האוזר: חבר הכנסת ואטורי, אני בוועדה הזאת מנסה לשים את חדשות הכזב מאחורי הדלת, אני מבקש לפתור את הבעיה.

צבי האוזר: הבעיה אמיתית וכואבת והיא פתירה.

צבי האוזר: בואו לא נטעה אותנו ואת הציבור, אין אפשרות חוקית, זאת תשובה כואבת שידועה למערכת משנת 2016 ותחת אחריותם של חמישה שרי ביטחון כאמור.

צבי האוזר: אני מניח שהתמונה שהתקבלה כאן היא תמונה אמיתית.

צבי האוזר: אם אתה כופר במה שאומר נציג אג"ת אז אין צורך לנהל את הדיון כי כל אחד יגיד משהו אחר.

צבי האוזר: אנחנו מנהלים דיון מסודר, אני לא יודע מה אמר שר או מה שאתה הבנת מדבריו - - -

ניסים ואטורי: אבל לא סיימת את דבריי.

צבי האוזר: סליחה.

ניסים ואטורי: השר במשרד הביטחון עלה על הדוכן במליאה ונתן תשובה.

ניסים ואטורי: הצבענו שזה יעבור לדיון בוועדה שלנו כי אני יודע שמדובר בוועדה רצינית, בלי לפסול שום ועדה אחרת.

ניסים ואטורי: אני בעד לרוץ עם חקיקה.

ניסים ואטורי: מה שאמר השר וזה מאוד הפריע - - -

צבי האוזר: זה ההבדל בין דוכן המליאה לשולחן הוועדה: פה מתגלית התמונה האמיתית.

צבי האוזר: מעל גבי דוכן המליאה נמסרות הצהרות, וגם לזה יש חשיבות.

ניסים ואטורי: במשרד אכ"א אומרים שהחיילים צריכים להתנדב.

ניסים ואטורי: הם לחמו שלוש שנים.

ניסים ואטורי: יש כאן כאלו שלא עושים שירות לאומי, לא צבא, לא כלום - - -

מיכל וונש: זה לא טיעון רלוונטי.

ניסים ואטורי: זה מאוד רלוונטי מבחינתי, בסדר?

ניסים ואטורי: אני החלטתי לדבר ככה, אני חבר כנסת, אני לא הפרעתי לך.

ניסים ואטורי: ישבתי פה כמו דג.

ניסים ואטורי: הבן שלי שמשרת כלוחם אומר שהוא רוצה לעשות מילואים אבל אומרים לו שיש אילוצי תקציב אז אין מספיק ימי מילואים כדי לקבל את הפטור מההתנדבות.

ניסים ואטורי: אני אומר שיש כאן שני צדדים.

ניסים ואטורי: קודם כל אנחנו כוועדה נקדם את החוק הזה, מצד שני שהצבא יתחייב שהוא לא ידרוש מהחיילים להתנדב.

ניסים ואטורי: היחידים שמתנדבים אומרים להם: "תישארו פה ותעשו עוד תורנות מטבח כדי לקבל משהו".

ניסים ואטורי: הם התנדבו שלוש שנים ונגמר הסיפור, פה אנחנו צריכים להחליט שזה נגמר וזה.

ניסים ואטורי: בחקיקה אני איתך עד הסוף יד ביד.

צבי האוזר: מצוין.

צבי האוזר: חברת הכנסת ענת כנפו, זו הופעתך הראשונה בוועדה אז ברכות, בבקשה.

ניסים ואטורי: ברכות, אני כבר ותיק פה, חמישה חודשים.

צבי האוזר: ואטורי הוא לא רק ותיק הוא גם חבר ועדה חרוץ.

צבי האוזר: הדברים חשובים לו ויש פה מעורבות חשובה.

צבי האוזר: אנחנו משאירים את הפוליטיקה מחוץ לחדר הוועדה.

צבי האוזר: בבקשה, חברת הכנסת כנפו.

ענת כנפו: אני רוצה להתייחס לנושא, אני אימא לארבעה בנים, שלושה מהם שירתו ביחידות סודיות ומיוחדות.

ענת כנפו: הילד שלי השתחרר עכשיו מהצנחנים נמצא בדיוק בדילמה שהוצגה כאן, האם יהיה לו כסף לממן את הלימודים או לא.

ענת כנפו: זה שאנחנו מעמידים את השאלה בפני הלוחמים שהשתחררו משירות קרבי זה מביש.

ענת כנפו: כאשר אנחנו רוצים לתת עזרה לילדים בתחום מסוים, אנחנו לא מכניסים ומתחילים לפרט בפניהם את המקורות לכך.

ענת כנפו: זה צריך להיות דיון בשקט ובדלתיים סגורות.

ענת כנפו: אני מרגישה בושה שאנחנו צריכים לדון אם זה חוקי או לא בפניהם.

ענת כנפו: אנחנו מזיקים לרצון של צעירים להמשיך לשרת כלוחמים.

ענת כנפו: לגבי נושא החקיקה: אני חושבת שאנחנו צריכים לקרוא את החוק.

ענת כנפו: מהנושא של השלטון המקומי אני מכירה שכשתקציבים צבועים עבור דברים מסוימים אז יש הגדרות מרחיבות ויש הגדרות מצמצמות.

ענת כנפו: ביקשתי לקבל את החוק, אני ארצה לראות איך מוגדר בדיוק חוק החיילים המשוחררים, לראות אם יש אפשרות להרחיב את ההגדרה.

ענת כנפו: אדוני עמד על הנקודה החשובה, האם מדובר בצורך חקיקתי או לא.

ענת כנפו: הייתי יורדת לעומק העניין בשביל להבין האם אפשר לשחק עם זה או לא.

ענת כנפו: אם אפשר להעביר ממקום למקום אז צריך לעשות את זה מיד ולא לתת להם להיות חשופים לדיון מקורות התקציב.

ענת כנפו: לגבי הנושא של החקיקה: כמו שאמרתי קודם, הממשלה ידעה להעביר חקיקה על כל המורכבות ובסוף הצבענו ביום אחד על הכול.

ענת כנפו: אתה צודק שכל מה שנעשה מאז 2016 לא נעשה כמו שצריך, זה רע, אבל אנחנו יכולים לעשות את זה כאן ועכשיו.

צבי האוזר: נדמה לי שאין מחלוקת, אולי מפלגה אחת תתנגד לתת מלגה לחיילים לוחמים.

צבי האוזר: אני בטוח ש-105 יתייצבו בנושא הזה.

ענת כנפו: אז תוביל את זה, אנחנו איתך.

צבי האוזר: חברת הכנסת מטי יוגב, בבקשה.

מטי יוגב: שמחתי לשמוע על העלייה במספרים ואני מקווה שזה ימשיך כך.

מטי יוגב: יש הרבה דיוני תקציב שגורמים לי לזוז באי-נוחות כי אנחנו חייבים להסתכל על התמונה המלאה של התקציב במדינת ישראל.

מטי יוגב: על מנת לפתח ערכים ומנהיגות אצל בני הנוער שלנו, כמו גם אצל החיילים הלוחמים, אנחנו צריכים לעשות את המהלך הזה ויפה שעה אחת קודם.

מטי יוגב: אני מקווה ומבינה שזו תהיה החלטה גורפת.

מטי יוגב: מברכת את מי שהגיע לכאן מצד הלוחמים כדי שהם יראו עד כמה זה חשוב ונכון מבחינתנו לעודד אותם.

צבי האוזר: אני רוצה לעבור לאורחים שלנו, נציגי החיילים המשוחררים, אחר כך נחזור לנציגי צה"ל כדי להבין מה העמדה הערכית העקרונית של צה"ל.

צבי האוזר: אני מבין שיש בעיה חוקית, החוק הוא תנאי הכרחי ואנחנו רוצים לראות שינוי.

צבי האוזר: יצא לי לשוחח עם חלק מנציגי הלוחמים שיושבים פה.

צבי האוזר: יש פה אנשים שכבר נמצאים באוניברסיטה והם עצמם קיבלו את המלגה, אבל הם לוחמים את מלחמת הפקודים שלהם.

צבי האוזר: ביום שהם השתחררו הם אמרו להם: " חברים, יהיה בסדר, סיימו את השירות בגאון ובגאווה, תסיימו ולכו ללמוד, נצלו את ההחלטה שבאה להוקיר אתכם".

צבי האוזר: עכשיו הם מרגישים אחריות מוסרית.

צבי האוזר: אני חושב שמדובר בהתארגנות ספונטנית של לקיחת אחריות.

צבי האוזר: זה דבר מבורך.

צבי האוזר: אני קורא לכל מי שצופה בנו להסתכל על החברים הללו, יש משהו שכואב להם, הם לא מורידים את הראש ותוקעים אותו במסך, הם לוקחים אחריות ומנסים לשנות מציאות לטובה.

צבי האוזר: ירין כהן, בבקשה.

ירין כהן: תודה לכבוד היושב-ראש עבור כינוס הדיון, זה לא מובן מאליו, ודאי בתקופה כזו.

ירין כהן: תודה רבה לחבר הכנסת אלכס קושניר שדחף לקיום הדיון.

ירין כהן: לפני שאתחיל בדברים שלי אני רוצה להתחיל בשאלה אחת, לנו נאמר מפיו של תת-אלוף ינקו ביום חמישי האחרון שאין מדובר בהחלטה תקציבית.

ירין כהן: האם ניתן לבטל את ההתנדבות, זה מה שאני רוצה להבין לפני שאני מתחיל לדבר.

צבי האוזר: אני חושב שהדיון הוא לגבי זה.

ירין כהן: לנו נאמר שזו החלטה שאין לה קשר לתקצוב ושאף אחת מהקרנות לא שמה את התנאי הזה.

צבי האוזר: אז בוא תדבר ואנחנו בהחלט נשאל את המערכת שאלות נוספות בהיבט הערכי, מעבר לכך שיש לבחון גם היבט חקיקה.

ירין כהן: תודה רבה, אני ירין בן 24, חייל משוחרר, לומד במסלול פק"מ באוניברסיטה העברית ומקבל את המלגה.

ירין כהן: לפני כחצי שנה היו שני דיונים בכנסת והמלגה המדוברת הייתה על סף ביטול.

ירין כהן: הדיונים לא היו שונים בהרבה מהדיון הנוכחי, כל חברי הכנסת מסכימים ואומרים שצריך לחוקק ולעשות.

ירין כהן: כשהדבר עמד בפני ביטול עשינו רעש ולא ביטלו את המלגה.

ירין כהן: לא הרבה זמן אחר כך, אנחנו שוב צריכים למצוא ת עצמנו, רגע לפני תקופת מבחנים מתעסקים בדבר הזה.

ירין כהן: שוב פעם אנחנו צריכים לבוא לפה, לרדת על הברכיים ולהתחנן שיקיימו מה שהבטיחו לנו כלשונו.

ירין כהן: אם הייתה מטרה להוקיר אז תוקירו, למה אנחנו צריכים לבוא כל פעם ולהתחנן שלא יעשו שינוי, שלא יוסיפו תנאי.

ירין כהן: זה לא העניין של השעות, זה חוסר הוודאות לגבי עתיד המלגה.

ירין כהן: עוד חצי שנה, לא יודע מי ישב פה, יכול להיות שידרשו עוד שינוי במלגה.

ירין כהן: אנחנו לא נהנים לבוא לכאן, היינו פה מספיק פעמים בנסיבות טובות.

ירין כהן: אני מתבייש, זה לא רק אני, מדובר בכל הלוחמים והלוחמות המשוחררים ובכל האוכלוסיות המיוחדות שמדינת ישראל הבטיחה להם.

ירין כהן: קוראים לזה משבר אמון.

ירין כהן: אני הייתי שלוש שנים בצבא, לפני שנתנו לי נשק נתנו לי את רוח צה"ל, הוא היה בכיס כל הזמן.

ירין כהן: גם במילואים הוא נמצא בתוך הווסט שלי.

ירין כהן: אחד הערכים הוא: "החייל יציג דברים כהווייתם".

ירין כהן: היו לי חיילים שהובלתי והם ידעו שהפיקוד שלי נשען על אמון.

ירין כהן: אם אמרתי משהו הוא יתקיים כפי שאמרתי בלי שינוי.

ירין כהן: ההרגשה היא שאנחנו התחתית.

ירין כהן: אלו שתמיד ערכיים ותמיד אפשר לדרוש מהם.

ירין כהן: כשלכולם מחלקים קצת, אנחנו רואים מה קורה בקורונה, רק מהלוחמים אפשר לקחת.

ירין כהן: מה שהוכתב תקבלו אבל בתנאי, רגע, כאילו לא תרמנו יותר מכל אחד אחר.

ירין כהן: ולא, זה לא מספיק, אני אמשיך להגיע למילואים עד שלא ירצו אותי.

ירין כהן: אבל, אנחנו נתנו את החלק שלנו.

ירין כהן: שר הביטחון אמר שהוא דיבר איתנו.

ירין כהן: אז תנו לנו לחדש לכם: אנחנו עומדים בראש קבוצה של אלפי לוחמים, אף אחד לא דיבר איתנו ולא התייעץ איתנו לפני הדבר הזה, לא שאלו את דעתנו.

ירין כהן: אתם יודעים טוב מאוד מה מצב המוטיבציה, אתם מכירים את הירידה במוטיבציה.

ירין כהן: דבר כזה פוגע באמון, פוגע במוטיבציה של מלש"בים שאומרים שאם צה"ל בטוח אז לא בטוח שהוא יקיים.

ירין כהן: עם כל הכבוד, אנשים פה לא מסתובבים בין לוחמים, גם לא מפקדים בכירים.

ירין כהן: אני מסתובב בין לוחמים, הייתי שם לא מזמן ואני מכיר את התחושות.

ירין כהן: אני יודע כמה המצב רגיש ואני יודע מה עובר עליהם, בטח בתקופה זו כשהם סוגרים אני לא יודע כמה.

ירין כהן: אני עושה את זה בשביל מדינת ישראל, המדינה לא יכולה להרשות לעצמה את משבר האמון הזה, תודה.

צבי האוזר: יהורז בן יהודה, בבקשה.

יהורז בן יהודה: שלום לכולם, אני יהורז בן יהודה, אני בן 24, אני מתחיל ללמוד בשנה הבאה, השתחררתי לפני כשנה, את שירותי בחיל השריון.

יהורז בן יהודה: אני רוצה להקריא לכם את התחושות כפי שעולות אצלנו, הלוחמים: דמיינו לכם את תחושותיו של חייל קרבי שמשתחרר בעוד כשבועיים.

יהורז בן יהודה: הוא עבר את תקופת הקורונה בצה"ל, סגר 21,28, 35, טחן, שמר, סייר.

יהורז בן יהודה: הוא עשה הכול באהבה, עתה הוא רוצה להשתחרר ולהתחיל ללמוד.

יהורז בן יהודה: אתרגם את השינוי במלגה למה שעובר לאותו לוחם בראש: צה"ל אומר לאותו לוחם- עצור חביבי, עד היום לא נתת מספיק, עוד 180 שעות התנדבות ותקבל מלגה, כאילו ששלוש שנים לא הספיקו.

יהורז בן יהודה: איך הוא אמור להרגיש?

יהורז בן יהודה: איך הוא אמור להעריך את מה שהוא עשה?

יהורז בן יהודה: הדרישה הזאת מגמדת את גודל התרומה שלו בשירות הקרבי.

יהורז בן יהודה: כל עוד הוא לובש מדים, הוא אפילו לא יכול לצייץ בנושא, כי ככה זה בצבא, כי הוא עדיין חייל, ואם הוא רק יצייץ, בפייסבוק או בכל מקום בפומבי הוא יחטוף שבת – ה-28 יהפכו ל-35 או 42.

יהורז בן יהודה: לדרוש ממנו להתנדב כדי לקבל את שהובטח לו כשהתגייס זה לומר במילים אחרות: מה שנתת עד היום לא שווה כלום.

יהורז בן יהודה: קשה להיות לוחם, לא צריך להוסיף קושי.

יהורז בן יהודה: האמון בין לוחם למפקד הוא דו צדדי, הבטחתם?

יהורז בן יהודה: תקיימו, נאה דורש – נאה מקיים.

יהורז בן יהודה: שינוי תנאים באופן רטרואקטיבי אינו מקובל בשום קנה מידה של אמון או הערכה.

יהורז בן יהודה: הכעס בקרב הלוחמים גובר כיוון שנוצר מצב בו בני אותו מחזור גיוס זכאים לתנאים שונים באזרחות.

יהורז בן יהודה: האחד הצליח להשתלב בלימודים כבר השנה, ואינו מחויב בתנאים החדשים, בעוד שאחיו לנשק שהיה זקוק לשנה הזאת כדי לשפר את הציונים או לעבוד לקראת הלימודים באוניברסיטה – כעת יחויב להתנדב.

יהורז בן יהודה: אותנו לימדו בצבא שכולם שווים, לא עושים הבדלה בין דם לדם.

יהורז בן יהודה: לימדו אותנו שהבטחות צריך לקיים, כי רק כך נבנה אמון.

יהורז בן יהודה: לאחרונה מדברים יותר ויותר על "יוקרת הלוחם".

יהורז בן יהודה: מי שנתן צריך לקבל, צריך לפרגן למילואימניקים ולצ'פר את מי שנכנס מתחת לאלונקה.

יהורז בן יהודה: המלגה במתכונתה הקדמת עשתה את העבודה יפה, היא הייתה גולת הכותרת בשורת ההטבות ללוחמים ולא היו לנו תלונות.

יהורז בן יהודה: באמת הייתה התקדמות בתנאי הלוחמים.

יהורז בן יהודה: השינויים לוקחים את הכול צעד אחורה, אתם מדברים על לעשות טוב ללוחמים ובפועל מקשים עליהם.

יהורז בן יהודה: לפעמים שב ואל תעשה – עדיף.

יהורז בן יהודה: שר הביטחון התבטא לאחרונה – "המשרתים נהיו פראיירים" הלוחמים הם לא פראיירים.

יהורז בן יהודה: אנחנו דורשים את המגיע לנו, אנחנו דורשים אמינות.

יהורז בן יהודה: מהו סדר העדיפויות?

יהורז בן יהודה: על מי בוחרים להקשות במקום להקל?

יהורז בן יהודה: מי נדרש להוכיח עצמו כל פעם מחדש?

יהורז בן יהודה: מה יחשוב לעצמו מלש"ב כשהוא רואה שצה״ל לא עומד בהתחייבויות ללוחמים?

יהורז בן יהודה: הבחירה להיות לוחם היום היא קשה מאי פעם, זהו משבר של חוזה במעמד צד אחד, בו צד אחד תמיד נדרש לתת עוד, תמיד אפשר לקחת ממנו.

יהורז בן יהודה: יש אוכלוסייה אחת שממנה תמיד אפשר לקחת, אבל הצד הראשון יחליט מה לתת ואיך לתת, וישנה את דעתו חדשות לבקרים.

יהורז בן יהודה: ולא רק כשתשרתו, אלא גם כשתשתחררו.

יהורז בן יהודה: אנחנו לא בכיינים, אנחנו מוכנים לתת כתף, אבל מה שהובטח צריך להתקיים כפי שנאמר.

יהורז בן יהודה: אז הגענו לפה היום כדי לדבר בשם הלוחמים, אבל כדי לדבר בעיקר בשביל מדינת ישראל – אסור לתת למשבר האמון הזה להחריף, אנחנו לא יכולים להרשות את זה לעצמנו.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: רון פרץ, בבקשה.

רון פרץ: שלום, שמי רון, מפקד לשעבר בגדוד 202.

רון פרץ: חשוב לי להגיד בצורה ברורה שאנחנו לא חושבים שהלוחמים הם אוכלוסייה מסכנה, אבל הם זקוקים לתמיכה.

רון פרץ: המציאות כיום היא שלוחם שמשתחרר מהצבא לאזרחות זקוק לסיוע בכדי להדביק את הפערים אותם צבר בזמן שירותו.

רון פרץ: הכישור היחיד שרכשתי בצבא הוא שימוש ב-M4 ולסחוב משקלים.

רון פרץ: אין פה כישור פרקטי.

רון פרץ: על פי נתוני המוסד לביטוח לאומי מספר המובטלים הצעירים החדשים עד גיל 27 , מחודש מרץ עד סוף מאי 2020 שהיו זכאים לקבלת דמי אבטלה בעבור חודש מאי היה כ-202,000 , כ-60% מהם בגילאי 24–20, והם כחמישית מכלל מקבלי דמי אבטלה החדשים בשלושת חודשי המשבר הראשונים, רבים מהם הם לוחמים משוחררים.

רון פרץ: אליהם מצטרפים הלוחמים שאינם זכאים לאבטלה מלבד קצבת חלף אבטלה, בסך 1,400 ₪.

רון פרץ: אין להם הכנסות נוספות, הם לא יכולים לחסוך כדי לבנות את עצמם בזמן הלימודים.

רון פרץ: בקושי יש להם איך לממן את היום יום.

רון פרץ: לסטודנט בתחילת דרכו גם 60 שעות בשנה הן הרבה, אלו 60 שעות בהן אפשר להשלים פערים שישנם.

רון פרץ: כשמבקשים להתנדב, צריך גם לדעת ממי לבקש.

רון פרץ: ממי שיכול לתת או ממי שצריך לקבל.

רון פרץ: השנה היה בליץ' של בקשות למלגה, אבל זו מטרת התוכנית.

רון פרץ: בכל שנה, במקרו, כמות הלוחמים לא משתנה, כך שמספר הלוחמים הזכאים בכל מקרה יתאזן - - -

צבי האוזר: זהו ייעודה של המלגה.

רון פרץ: המטרה היא לא לשים מקל בגלגלים.

רון פרץ: כשרוצים לתת – נותנים, כשלא רוצים – מציבים תנאים.

רון פרץ: אם קיים רצון לעודד לוחמים משוחררים ללמוד, יש להקל עליהם ככל האפשר.

רון פרץ: ברור לכל בר-דעת שברגע שיש חסם כלשהו אז מיד יהיו כאלו שיוותרו או שלא יעמדו בו.

רון פרץ: בנימה אישית, התנדבות היא דבר מקודש בעיני ובעיני חבריי.

רון פרץ: התנדבנו הרבה ואנחנו עושים זאת גם עכשיו, אך אין לכפות את זה.

רון פרץ: הייחוד של המלגה הזו הוא שהיא מעין הכרה של מדינת ישראל בלוחמים, אסור להכניס שום תנאי כי כל שינוי שיקרה אין אחד בחדר שיכול להבטיח שהוא יהיה האחרון.

רון פרץ: אם מדינת ישראל מתפארת במלגה אז שתיקח אחריות ושתעשה את זה.

רון פרץ: אני רוצה להודות ליושב-ראש עבור הדלת הפתוחה שקיבלנו.

צבי האוזר: תודה רבה, אני רוצה לשאול את השאלה הקשה.

צבי האוזר: אחרי שהוועדה ביררה וכנראה המצב החוקי אומר שאי-אפשר לממן את המלגה הזו מתקציב הביטחון אלא לאחר תיקון חקיקה, אני אצטרף למה שאמרה כאן חברת הכנסת וונש שההסתמכות על תרומות כפתרון ביניים, אי-אפשר לבנות עליו כשמסתכלים על השפעות הקורונה על עולם ה פילנתרופיה.

צבי האוזר: המצב יהיה קשה יותר כי ה פילנתרופיה נחלשת.

צבי האוזר: הסכמנו להוביל את הנושא בחקיקה.

צבי האוזר: האם חיוב בהתנדבות הוא כורח של התורמים, או האם מדובר בהחלטה ערכית – שגויה או לא – שקיבל הרמטכ"ל בעצמו.

צבי האוזר: אני מבקש מנציגת האגודה למען החייל, אלוף משנה במילואים שרון הרמון, להתייחס בבקשה לשאלה הזאת.

צבי האוזר: בהינתן המצב שנכון לשנת הלימודים תשפ"ב המלגה תישען על כספי תרומות, האם התנאי לאותה התנדבות הוא כורח המציאות של מערך התורמים או שזו החלטה של צה"ל.

צבי האוזר: במקרה כזה גם אם יהיה תקציב אז הוא יותנה בשעות התנדבות.

שרון הרמון: שלום לכולם, אני שרון הרמון, מנכ"ל קרן יחד למען החייל.

שרון הרמון: אני מייצגת את התורמים לתוכנית המדוברת.

שרון הרמון: זאת תעודת כבוד לעולם ה פילנתרופיה שאנשים תורמים מכספם הפרטי כדי לאפשר את התוכנית הזו מאז 2016.

שרון הרמון: כפי שנאמר, השנה ראינו שילוש בהיקף הנרשמים, הדבר שינה את המתאר התקציבי ואנחנו יודעים לעמוד היום בלמעלה מ-70 מיליוני שקלים כדי לממן את כל הסטודנטים שהחלו ללמוד השנה.

שרון הרמון: בשנה הבאה אנחנו נידרש לפי הצפי לכ-100 מיליוני שקלים, זה הסכום שאנחנו מכוונים אליו.

שרון הרמון: הנטל כבד, לא זאת הייתה כוונת המחוקק כאשר יצאנו עם התוכנית לדרך.

שרון הרמון: אני רוצה לומר שבניגוד להרבה מאוד אמירות קשות שנאמרו פה על ידי חברי הוועדה ועל ידי המלגאים, כל הדבר הזה מתאפשר בזכות התורמים שלנו בארץ ומחוצה לה, ארגון FIDF וקרן רוטשילד ועוד.

אלכס קושניר: לא היו טענות כלפי התורמים, לא הבנתי מה הקשר לתורמים.

אלכס קושניר: אף אחד לא בא בטענות לתורמים.

ניסים ואטורי: - - - זה פותר את הבעיה של הכסף, אז אין בעיה של כסף בעצם.

שרון הרמון: רציתי לומר זאת כאמירה חיובית שמאפשרת את קיום התוכנית הזאת בשנים האחרונות וגם בשנה הנוכחית.

שרון הרמון: אני רוצה - - -

צבי האוזר: גברת הרמון, מדברייך השתמע, ואני בטוח שבשוגג, כאילו היושבים כאן הביעו תרעומת באשר לתורמים עצמם.

צבי האוזר: אנחנו מעריכים מאוד את התורמים.

צבי האוזר: עלתה שאלה האם כספי התרומות שאתם מגייסים צריכים להיות מיועדים למלגות או לדברים אחרים כפי שמימנתם בעבר.

צבי האוזר: אמרתי את עמדתי שהמסגרת של 100 מיליוני שקלים שכנראה תתרחב לא תוכל להישען לאורך זמן על תרומות.

צבי האוזר: אם אפשר לגייס 100 מיליון שקלים בשנה זה מצוין, העבירו זאת לחדרי כושר ולפעולות רווחה נוספות.

צבי האוזר: נושא המלגה צריך להיות מוסדר בחקיקה.

צבי האוזר: כמובן שלא הוטל כל דופי בתורמים.

שרון הרמון: תודה עבור ההבהרה, אני רוצה לומר שאין שום התניה מצד הגורמים התורמים לכך שהמלגה תינתן עבור שעות התנדבות או ימי מילואים.

שרון הרמון: לתורמים שלנו יש אג'נדות שמדברות על סיוע לאוכלוסיות מוחלשות במדינת ישראל, אבל אף אחד מהתורמים לא התנה את התרומה שלו בכך שהמלגה תינתן בתמורה להתנדבות.

צבי האוזר: זו הבהרה חשובה.

צבי האוזר: האם את יכולה לתת מיפוי גס באשר לחלוקת התרומות של הפרויקט?

שרון הרמון: כן, קרן רוטשילד תרמה השנה 30 מיליוני שקלים מתוך 73 מיליוני שקלים.

שרון הרמון: שאר הסכום התחלק: כ-50% נתרם על ידי ידיד צה"ל בארצות הברית (FIDF) וכמחצית נתרם על ידי ישראלים.

צבי האוזר: האם הייתה התניה של קרן רוטשילד להעניק את המלגות בכפוף למעורבות חברתית?

שרון הרמון: לא.

שרון הרמון: יש קרנות שאנחנו עובדים איתן ששמות דגש על עשייה חברתית, בשיח מול קרן רוטשילד לא הועלה תנאי כזה בשום שלב.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: הדברים הללו מבהירים לנו את השאלה השנייה החשובה העומדת לפתחנו.

צבי האוזר: אני חושב שנרדמו בשמירה, הנושא היה צריך להיות מוסדר בחקיקה ואני מקווה שתהיה לי את הזכות לטפל בזה בכנסת הבאה.

צבי האוזר: אני סקפטי לגבי האפשרות שהממשלה תעביר בשבועיים הקרובים חקיקה בנושא הזה.

צבי האוזר: נחזור למישל ינקו, ראש מטה אכ"א.

צבי האוזר: לפחות בשנת הלימודים תשפ"ב מסתמן פתרון אפשרי, אני מבין שיש כסף, אמנם בראייה ארוכת טווח יש להסדיר זאת בתקציב.

צבי האוזר: בהינתן מה ששמענו עכשיו מהגברת שרון הרמון, אין התניה של התורם בנושא הזה.

צבי האוזר: מדוע אתם מכניסים את ההתניה ויוצרים את התחושות ששמענו עכשיו.

צבי האוזר: יש כאן מראית עין של הפרה שצריכה להטריד מערכת שבנויה על אמון.

צבי האוזר: יש הסכם לא כתוב עם אלו שהתייצבו בשערי הבקו"ם ואולי חלק מהשיקול שלהם להתנדב ליחידות קרביות היה גם בשל ההבטחה למלגה.

צבי האוזר: איני חוקר כליות ולב, אני לא חושב שזה צריך להיות הגורם המרכזי, אבל היה מצג ואנחנו בנושא של מצגים מול חיילים נזהרים בקטנה כבגדולה.

צבי האוזר: אני שואל אותך, מישל, יש פה כסף, אני פונה אליך בשם כל חברי הוועדה, תדחו את זה בשנה, בואו נראה לאן הסיפור הזה מתקדם.

צבי האוזר: חבל לייצר את אותה אי-נוחות, מה עמדתך.

מישל ינקו: שלושה מסרים שיענו לשאלתך: אני אומר את זה בשם צה"ל, בעיני דיון משמעותי וחשוב, כל דיון שיעסוק ביכולת שלנו לייצר כלים טובים יותר עבור ירין, יהורז, רון ועוד הרבה אלפים אחרים שמחליטים להתנדב, לסכן את החיים ולהיות בחוד החנית, מבחינתנו כל דיון כזה הוא מבורך.

מישל ינקו: צה"ל ימשיך לעשות את כל הנדרש כדי להכיר בתרומת החיילים היקרים הללו.

מישל ינקו: הבהרתי מלכתחילה שאין מדובר בשאלה תקציבית.

מישל ינקו: אנחנו יחד עם שרון הרמון ועם גורמים נוספים, הצלחנו להעמיד תקציב של 73 מיליוני שקלים.

מישל ינקו: יידע כל חייל שזכאי שהשנה הוא יקבל את המלגה באופן מלא.

מישל ינקו: גם בשנה שעלינו ל-16,000 חיילים דורשי מלגה – יבורכו וכן ירבו.

מישל ינקו: המסר השני הוא שתוכנית "ממדים ללימודים" היא תוכנית שנותנת מענה להכרה ביוקרת השירות הקרבי, לא אל מול מה נדרש לעשות בנוסף אלא מתוך הסתכלות על התרומה המשמעותית של החבר'ה שריגשו גם אותי.

מישל ינקו: זה מה שנביא לידי ביטוי גם בהיבטי החקיקה.

מישל ינקו: מכאן אני עובר לשנה.

מישל ינקו: הדיון הזה יכול היה לא להתקיים, אין מדובר בדיון תקציבי אלא בדיון ערכי.

מישל ינקו: צה"ל החליט להיות חלק מתקופות מאתגרות.

מישל ינקו: לא חשבנו לפני שנה שנהיה בשנה שבה נידרש ככל שניתן לסייע לחברה בישראל.

מישל ינקו: כששאלנו את עצמנו מה עוד ניתן לעשות למען החברה וענינו שיש לנו אלפי ילדים מדהימים - - -

מיכל וונש: אבל הלוחמים הם החברה והם העם.

צבי האוזר: רגע, לא הבנתי, זה חלק ממסע התעוררות של צה"ל שנכנס עכשיו אל מתחת לאלונקה החברתית, לוקח לוחמים ומסליל אותם להתנדבות?

צבי האוזר: אני לא מבין את הדבר הזה.

אלכס קושניר: אני מדגיש שמדובר בלוחמים משוחררים.

צבי האוזר: זה חלק מתפקידו של צה"ל?

צבי האוזר: מאיפה האולטרא-התנדבות לתקן את החברה הישראלית.

מישל ינקו: עוד לא סיימתי את דבריי.

צבי האוזר: אתה צודק, אני מתנצל.

מישל ינקו: אני שוב פעם אנסה לחדד את הדברים: נעשה מאמץ של הרבה מאוד גופים כדי לתת מענה לתוכנית.

מישל ינקו: חוקית, ניתן כרגע לעשות את זה ללא תיקון חקיקה רק מכספי תרומות.

צבי האוזר: שקיימות ואינן מותנות.

צבי האוזר: אם הן היו מותנות, אני מבין.

צבי האוזר: אם התורם היה מתנה אז אלו החיים, אבל פה יש כסף ואין התניה של התורם.

צבי האוזר: זאת החלטה שיצאה משולחנכם.

מישל ינקו: היא החלטה משולחננו, החלטה של צה"ל מתוך הבנה שזה הזמן להתנדב ולתרום.

אלכס קושניר: אז תתנדב ותתרום.

מישל ינקו: רגע, נסתכל גם קדימה ונגיד מה עשינו.

מישל ינקו: ביום חמישי האחרון נפגשתי עם ירין, יהורז ועוד חברים אחרים שבאמת, אני אומר את זה שוב, כולנו מלאי הערכה אליהם.

מישל ינקו: שמענו את הדברים, הקשבנו לתחושות ולתסכול, סיכמנו והזמנו אותם להיות חלק מצוות משותף שאנחנו נקים ונשאל את עצמנו איך מייצרים מנגנון התנדבות למען החבר שיאפשר גמישות ויאפשר לתת מענה לאלו שלא יוכלו להתנדב או מתקשים בהיבט ההתנדבות.

מישל ינקו: לכן, בשבועות הקרובים נשב עם החברים ונשאל את עצמנו איך עושים בתקופת הקורונה טוב למען החברה, מה שיפגוש גם לוחמים מדהימים.

צבי האוזר: מישל, הבנתי, אני עוצר אותך פה, אני יודע שההחלטה היא לא באמת בידך, אתה מייצג את המערכת כמיטב יכולתך ואני מאוד מעריך את זה.

צבי האוזר: אני מנסה לקיים דיון רציונלי ללא אמוציות.

צבי האוזר: יש משפט שגור בחברה שבמקום שבו חוטבים עצים ניתזים שבבים.

צבי האוזר: לעיתים המערכת מקבלת החלטות, ואני מכיר זאת כמזכיר ממשלה לשעבר, התרעתי לא פעם על החלטות שלגביהן נכון המשפט: " במקום שבו חוטבים שבבים ניתזים עצים".

צבי האוזר: ההחלטה שלכם היא כזאת, אתה בעצם מסביר לנו שיש פה החלטה ערכית של צה"ל שמבין שמדינת ישראל נמצאת במשבר, צה"ל מעוניין להסליל לוחמים שעד עכשיו קיבלו מלגה ללא התניה ובעצם נחייב אותם להתנדבות, להיכנס תחת האלונקה האזרחית אחרי שהם היו רגילים להיכנס תחת האלונקה הצבאית.

צבי האוזר: זו עמדה שיקשה על הציבור להבין אותה, אני מבין אם היית אומר לי שאין כסף, אי-אפשר להעביר תקציב כל עוד אין חקיקה, יש תרומות אבל התורם מתנה בהתנדבות ויש להגיע להסדר מולו עם מיטב ההקלות ללוחמים – מילואים, התנדבות וכולי – זאת גישה אחת.

צבי האוזר: גישה אחרת אומרת שאני משית מגבלות שאולי אני רוצה לצמצם בעקיפין את היקף הביקושים, זו גישה שנתקלתי בה בהקשרים אחרים לגמרי של אגף תקציבים.

צבי האוזר: בעבר הייתי עוזר מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, החליטו שהתשלום המפוקח על מעונות ילדים יהיה גבוה כדי שנשים תעדפנה לגדל את הילד בבית ולא לצאת לעבודה.

צבי האוזר: ככה הורידו באופן מלאכותי את היקף האבטלה במדינת ישראל.

צבי האוזר: יגידו שמעלים את התשלום למעונות ילדים, פחות נשים יוצאות לשוק העבודה וככה עושים מניפולציה.

צבי האוזר: חלילה אני לא רומז שזו הכוונה, אם היית אומר לי שזו הכוונה אז הייתי מבין את ההיגיון אף על פי שהוא עקום.

צבי האוזר: כאן אני לא מבין את ההיגיון, אם הביקוש היה פוחת אתה אומר שהייתם מחייבים להכווין לאותו דבר, אם היו 1,500 גם הייתה החלטה?

צבי האוזר: עם יד על הלב, ינקו, אני אומר לך שלא הייתם מקבלים את ההחלטה.

צבי האוזר: לכן אני לא קונה את ההסבר הזה, כי ההחלטה הזאת נבעה ממצוקה לכאורה של עלייה במספר החיילים שנדרשים למלגה.

צבי האוזר: המחירים של הניסיון לצלוח את התעלה הזאת, ואני אומר את זה כמי שצה"ל חשוב לו, כמי שהאמון במערכת חשוב לו, ואינני חושב שזה איום ונורא שחיילים יתנדבו, ברמה הקרה וההגיונית יש בכך הגיון מסדר מסוים.

צבי האוזר: בתמונה כוללת אתם חוטבים שבבים ומתיזים עצים.

צבי האוזר: אני פונה אליך שתתאפקו שנה אחת ותתנו לכנסת להסדיר זאת בחקיקה.

צבי האוזר: יכול להיות שאנחנו נסדיר את זה בחקיקה ונקבע למען הסר ספק שזה לא יותנה.

צבי האוזר: אני קורא במקביל לחיילים להתנדב, אני חושב שהמצב הוא קשה, אני קורא לכל אחד שיכול להתנדב וולונטרית, והאנשים הללו נבחנו כבר בגיל 18 בכניסה לבקו"ם.

צבי האוזר: אני קורא לכם לא לפגוע אפילו במראית עין של אותם אנשים שנכנסו לפני שנה לבקו"ם והייתה להם בראש מחשבה על מלגה מסוימת ואתם שיניתם את התנאים.

צבי האוזר: למרות שאם היית עובר חייל חייל ומסביר לו ייתכן שהיית משכנע אותו, אבל זה קיר שהוא תלול מדי ואתם מטפסים עליו, העלויות גדולות מדי והתועלת קטנה, ינקו.

צבי האוזר: אני מבקש ממך, קרא לרמטכ"ל, עשו הערכה מחודשת, הוועדה תלווה אתכם יד ביד ותשים את זה בסדר עדיפויות גבוה.

צבי האוזר: צריך להסדיר את זה בחקיקה כי בשנה הבאה תהיו בבעיה עוד יותר גדולה בכל הנוגע לתרומות, לא תהיינה תרומות וההיקפים ימשיכו להיות גדולים.

צבי האוזר: אתם עכשיו מכבים שריפה ויש לזה עלויות אדירות.

צבי האוזר: אל תכבה את השריפה, תנשוך שפתיים עכשיו, תעבירו את השנה הזאת ותראו איך מסדירים את זה בחקיקה.

צבי האוזר: ינקו, בסוף גם שכל ישר התגייס בבקו"ם וחתם קבע.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להוסיף שכל הטיעון של הקורונה והתקופה הקשה מעידה על ניתוק מוחלט מההשלכות על השטח דווקא בתקופה זו.

צבי האוזר: אני לא רוצה להשתמש בלשון חריפה, מדובר בפנייה לא נכונה בצומת.

ניסים ואטורי: - - - החיילים האלו כבר התנדבו.

מיכל וונש: לא, זה מעבר לזה.

ניסים ואטורי: עד שהכנסת - - - לגייס להתנדבות - - -

מיכל וונש: אני רוצה לסיים.

ניסים ואטורי: לגייס להתנדבות את אלו שלא עשו צבא - - -

צבי האוזר: חבר הכנסת ואטורי, תן לחברת הכנסת וונש לסיים.

מיכל וונש: אני רוצה להתייחס לצורך בערבות הדדית בחברה הישראלית ולהזדמנות שיש דווקא בתקופה זו לתת את התחושה שהמדינה היא שנכנסת מתחת לאלונקה, לא האזרחים, בטח לא האזרחים הללו.

מיכל וונש: אני חושבת שאם למדנו משהו מהקורונה זה ההכרח לקיים את הדיון לגבי מה אחריות המדינה כלפי אזרחיה.

מיכל וונש: אחריות שכוללת יצירת ודאות, יצירת יציבות.

מיכל וונש: אני חושבת שדווקא במקרה הזה אני מסכימה איתך שהכלל הגרוע יצר מקרים קשים מאוד.

צבי האוזר: כל הדיון הזה ליווה אותנו תת-אלוף במילואים יחיאל גוזלי שהוא מנהל סניף ישראל של FIDF, ידידי צה"ל.

צבי האוזר: מר גוזלי, בבקשה.

יחיאל גוזלי: אני שותף לזה משני צדדים, הקמתי את התוכנית המדוברת לפני כחמש שנים והיום אני נמצא בצד של התורמים מארצות הברית ופנמה.

יחיאל גוזלי: לא קל לגייס תרומות, לנו יש תוכנית נוספת שמיועדת כמעט לאותה אוכלוסייה.

יחיאל גוזלי: מדובר בתוכנית IMPACT.

יחיאל גוזלי: שם אנחנו מחייבים התנדבות אבל גם נותנים הרבה יותר.

יחיאל גוזלי: לי קשה - - -

צבי האוזר: זו תוכנית שפתוחה לכל חיילי צה"ל?

יחיאל גוזלי: לא, היא פתוחה ללוחמים ותומכי לחימה עם בעיות סוציו-אקונומיות קשות.

יחיאל גוזלי: אנחנו מראיינים ומחייבים אחר כך התנדבות של 130 שעות בשנה, אבל מלווים ונותנים הרבה יותר לאורך כל שנות הלימודים, כולל לאחר סיום הלימודים.

יחיאל גוזלי: יש לא מעט סטודנטים שהפכו לתורמים לאחר שקיבלו את התארים ואת מקום העבודה שלהם.

יחיאל גוזלי: מדובר בתוכנית שקיימת 19 שנים.

יחיאל גוזלי: אנחנו עכשיו בשאיפה לנסות לכוון גם את התוכנית הזאת לתוך הפוטנציאל של "ממדים ללימודים" ובכך להקל על "ממדים ללימודים" בכך שניקח נתח יותר גדול דרך IMPACT אבל אנחנו גם תורמים ישירות ל-"ממדים ללימודים" כפי שנאמר על ידי שרון הרמון.

יחיאל גוזלי: אנחנו לא מתנים את המלגה בהתנדבות, אלא בדיוק לפי מה שהצבא והוועד למען החייל מבקשים.

יחיאל גוזלי: אני יודע שבעבר כן היו התניות של עמותות אחרות.

יחיאל גוזלי: שמעתי שהשנה ביטלו את ההתניות, כוונתי לקרן קיסריה וקרן רוטשילד שבעבר התנו התניות ועכשיו לא.

יחיאל גוזלי: אני רוצה להזכיר שכשיצאנו לדרך ב-2016 הייתה מעורבות של שר האוצר דאז, משה כחלון.

יחיאל גוזלי: נאמר במפורש שילכו לחקיקה על מנת שיהיה אפשר לתחזק את המלגה לאורך זמן.

יחיאל גוזלי: דיברו על כך שכעבור מספר שנים נגיע לצורך של 200 מיליון שקלים למימון התוכנית, סכום שהוא די כבד מבחינת התורמים, מה גם שבתוכנית המקורית הרמטכ"ל הקודם רצה שכל משוחררי צה"ל יקבלו את המלגה, מה שמצריך 900 מיליוני שקלים, דבר שברור שאי-אפשר להשיג בתרומות.

יחיאל גוזלי: הרעיון היה שבמשך השנים הראשונות יעשו מאמץ לעגן בחקיקה כדי שזה יבוא מתקציב המדינה.

יחיאל גוזלי: הגיוס של קרן רוטשילד וקיסריה בא מצד משרד האוצר דאז.

יחיאל גוזלי: בהתחלה דובר על התנדבות והיום הבנתי שזה ירד.

יחיאל גוזלי: השנה אנחנו מסוגלים להעמיד את התקציב אבל אני בספק אם כשנגיע לצורך של 200 מיליוני שקלים ניתן יהיה להתבסס על תרומות.

יחיאל גוזלי: לגבי החלטת הצבא על התנדבות: כמובן שמדובר בהחלטה של צה"ל ולא שלנו.

צבי האוזר: תודה רבה, מר גוזלי, אני רוצה את הדיון כדי להודות לך ולארגון ידיד צה"ל וכן לאגודה למען החייל, קרן יחד למען החייל.

צבי האוזר: אתם האנשים שיושבים מאחורי הקלעים ועושים לילות כימים ואוספים שקל לשקל ופועלים למען אותן מטרות חשובות.

צבי האוזר: אתם עושים את זה בלי שהנהנים יודע שיש מישהו שאכן טורח ועושה, כל הכבוד על העשייה.

צבי האוזר: הצגת כאן צפירות עולות ויורדות באשר להבנה של המציאות שאנחנו נמצאים בה.

צבי האוזר: אני אומר את זה פה דווקא לחבריי הצעירים.

צבי האוזר: יש מה שנקרא חקיקה ממשלתית ויש מול זה את תחום החקיקה הפרטית.

צבי האוזר: אין מדובר בחלוקה טכנית, זו לא רק שאלה מי היוזם אלא שאלה איפה האחריות יושבת.

צבי האוזר: יש מדינה שיש לה אחריות, ולאט לאט מתגלה פה הסיפור על כל גווניו.

צבי האוזר: ב-2016 השיקה המדינה החלטה מושכלת ומודעת שאומרת שהוקרה ללוחמים נעשית בין השאר באמצעות מימון מלגת לימודים.

צבי האוזר: היה ברור לכולם שאת הנושא הזה צריכה הרשות המבצעת להסדיר.

צבי האוזר: זהו ערך שבא לידי ביטוי בפעולה קונקרטית שצריכה לבוא לידי ביטוי בסעיף תקציבי.

צבי האוזר: המדינה גובה מיסים ומחליטה על סדרי עדיפויות לחלוקת התקציב לצורך קידם מטרות.

צבי האוזר: אותה המדינה מתפרקת מהאחריות הזאת בכל מיני תחומים, כל פעם שאני מרים אבן אני מגלה שמ-2016 הרשות המבצעת לא עושה את מה שהאזרח חושב שהיא עושה, את מה שמדינה מודרנית אמורה לעשות.

צבי האוזר: יכול להיות שתהיה פה חקיקה פרטית אבל חקיקה שכזו היא בבחינת בן חורג לעניין הזה.

צבי האוזר: פה ברור היה מה המשמעויות התקציביות, ברור לאן אנחנו הולכים, ברור שיש שנה או שנתיים ראשונות שבגלל קשיי פרסום אולי קהל היעד לא ידע שהוא יכול לממש את ההטבה.

צבי האוזר: זה קיים גם בעוד מקומות.

צבי האוזר: המדינה לא יכולה להתחבא מאחורי הסלע ולא לירות, המדינה לא יכולה לפזר רימוני עשן כדי שלא יבינו את הדבר הזה.

צבי האוזר: זה דבר שנרדמו בשמירה, היו צריכים להסדיר את זה בחקיקה.

צבי האוזר: למרות שמדובר בסכומים נכבדים, בראייה של תקציב מדינה מדובר בזוטות אל מול הערך הסימבולי שזה מייצג, אל מול מה שאנחנו רוצים ששדר לחברה.

צבי האוזר: איני רוצה שמהדיון הזה יצא מסר שאנחנו מוותרים על הלוחמים ושלא יוותרו יותר, אבל התנדבות היא עניין וולונטרי ופרסונלי, זה משהו שכל אחד מסתכל במראה ושואל את עצמו מה הוא עשה עבור מדינת ישראל.

צבי האוזר: זה מה שאני חושב שהחלטתם כבר בגיל 18 כי אתם מבינים שהמדינה צריכה תמיכה.

צבי האוזר: אי-אפשר שבהחלטות מעוותות, שיש בהן הרבה טעויות בניווט של ממשלה שלא קיבלה החלטות בזמן וטעויות בניווט של מערכת שמנסה לחטוב שבבים וחוטבת עצים.

צבי האוזר: הדברים שנאמרו כאן הם ברורים, אין התניה של הגורם המממן להתנדבות.

צבי האוזר: אם הייתה התניה היינו מתייחסים אחרת אבל הדרך פה סלולה להחלטה.

צבי האוזר: חבר הכנסת ואטורי, בבקשה.

ניסים ואטורי: קודם כל, אמרת שאנחנו - - - , אני מרגיש שיש קצת פוליטיזציה.

צבי האוזר: לא, נקבתי בשמות של חמישה שרי ביטחון מאז 2016 רק בשביל להסיט את החשד שמה יש פה פוליטיקה.

צבי האוזר: ראה, גם הבחירות לא יכולות לגרום לנו להיות מסורסים ולהגיד שהכול בסדר.

צבי האוזר: חברים, פה נרדמו בשמירה, ואטורי, יש פה ערך חשוב ויש עלות זניחה, פשוט נרדמו בשמירה.

צבי האוזר: לא נוקב בשמות.

ניסים ואטורי: החברים הבינו שיש פה בעיה של התניה לגבי קבלת המלגה.

ניסים ואטורי: אני אומר שיש אי-צדק עוד לפני שהתחילו לדבר על ההתנדבות.

ניסים ואטורי: מדובר בחבר'ה שתרמו כבר שלוש שנים, עושים מילואים.

ניסים ואטורי: זה לא שהם משתחררים וזהו.

ניסים ואטורי: יש אנשים בצד הנגדי שמשתמטים משירות בצה"ל, לא עושים צבא בשל כל מיני אמונות תפלות.

ניסים ואטורי: אנחנו באים לחיילים שכבר התנדבו.

ניסים ואטורי: זה כמו שבאים למישהו שעושה תורנות מטבח וצבא ואומרים, אם הוא עשה מטבח אז בוא נמשיך ונעביר אותו לתורנות שירותים או לשמירה.

ניסים ואטורי: הם לא פראיירים של החברה, אצלי בבית שלושה הלכו להיות לוחמים וזה לא מעניין אותם בכלל, הבן שלי כורע כולו דם והכול כי הוא רוצה להגיע לשייטת.

ניסים ואטורי: זה לא מעניין אותו בכלל, הם נכנסים לצבא מורעלים ובזכותם אנחנו יושבים פה בשקט.

צבי האוזר: ואטורי, אנחנו אחראים על זה שהם גם יצאו מורעלים, במובן החיובי של המילה.

ניסים ואטורי: אני חושב שזו חוצפה לדרוש מהם להתנדב שוב.

ניסים ואטורי: הם יצאו עכשיו מהצבא ושוב שואבים אותם לתוך התנדבות, זה הזוי ולא הגיוני בעליל.

ניסים ואטורי: אני מרגיש שמחזיקים אותם בני ערובה כדי שאנחנו נחוקק חוק.

ניסים ואטורי: יש כסף כרגע, אז תדחו בשנה ותנו להם לעשות את זה.

ניסים ואטורי: אם היה ניתן היינו הופכים את המליאה ועושים חוק, כולנו מסכימים בנושא הזה.

ניסים ואטורי: אנחנו יודעים שבזכות חיילי צה"ל אנחנו חברי כנסת פה.

ניסים ואטורי: אם מדובר ב-60 שעות, תראו איזו מדינה אנחנו, אנחנו מדינה חזקה שיש לה צבא חזק.

ניסים ואטורי: מדובר פה במיליארדים של שקלים שמוצאים על כל טיל שיורים בניסוי.

ניסים ואטורי: תנו להם 50 שקלים לשעה, 3,000 שקלים לחייל ותוסיפו את זה למלגה.

ניסים ואטורי: כרגע בוועדה אנחנו כבולים ולכן אנחנו מבקשים, בהמשך לבקשת היושב-ראש, שידחו את זה בשנה ובכנסת הבאה יפתרו את הבעיה הזאת.

ניסים ואטורי: אני מסכים שהם יכולים להתנדב בצורה וולונטרית.

ניסים ואטורי: צריך לשחרר אותם מהדבר הזה, זה ממש מביך.

ניסים ואטורי: אני ממש מובך מזה שאנחנו כמדינה דורשים מהם את זה.

ניסים ואטורי: קחו את זה בצה"ל ותראו פנים לחיילים שמתגייסים, זה נשמע לא טוב כלפי אלו שעומדים להתגייס.

צבי האוזר: תודה רבה, חבר הכנסת קושניר, בבקשה.

אלכס קושניר: אני מאוד מאוכזב, אני חושב שמדובר פה בגישה פטרנליסטית שצה"ל פתאום מחליט גם עבור האזרחים.

אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש, אני לא רוצה להכביר במילים, אני חושב שצריך לתת לאחד מהאורחים שלנו לדבר במקומי.

רועי מחפוד: שלום, שמי רועי מחפוד, אני בן 24, בוגר גדס"ר גבעתי, סטודנט למסעי המחשב.

רועי מחפוד: אני שמעתי את דברי תת-אלוף ינקו ואני מאוכזב.

רועי מחפוד: הסיבה הראשונה - - - אני מקבל את המלגה, חברי לצוות שיתחילו ללמוד את המלגה בשנה הבאה לא יקבלו, במה אני שונה מהם.

רועי מחפוד: בנוסף, רוצים לקחת את הציבור הערכי של הלוחמים המשוחררים, מלח הארץ, וייכנסו מתחת לאלונקה?

רועי מחפוד: זה לא ערכי בעיני.

רועי מחפוד: זה מאכזב אותי, אני מדבר פה על סף דמעות כשאני שומע דברים כאלה.

רועי מחפוד: אני לא בא - - - ולא כלום, אנחנו באמת רוצים לקבל את מה שמגיע לנו.

רועי מחפוד: הבטחתם, תקיימו, אין דרישה ל-80,000 שקלים בשנה, אנחנו בסך הכול רוצים את מה שהבטיחו לנו, 6,800 זה לא סכום גדול, מדובר בפירורים.

רועי מחפוד: אנחנו מתנדבים בעצמנו, אנחנו ערכיים, אכפת לנו מהמדינה הזו.

רועי מחפוד: במקום ללכת ל-8200 ולהרוויח כסף בהיי-טק אנחנו סחבנו אלונקות, עשינו מעצרים, מארבים.

רועי מחפוד: אנחנו מדברים מהלב, צריך להבין את זה.

רועי מחפוד: אנחנו דורשים את מה שמגיע לנו ולא דורשים יותר.

רועי מחפוד: אני חושב שמנצלים את התלות שלנו.

רועי מחפוד: - - - במקומות אחרים.

רועי מחפוד: אני מרגיש את הניצול.

רועי מחפוד: אנחנו מכבדים את צה"ל וקוראים להגיע למילואים אבל אנחנו דורשים את מה שמגיע לנו, ובאמת מגיע לנו.

צבי האוזר: תודה רבה, נסכם את הדיון, אבקש מחבריי לתמוך בהודעת הסיכום.

צבי האוזר: רון, רוצה להגיד משהו?

רון פרץ: אנחנו רק רוצים לצאת עם משהו פרודוקטיבי מהדיון הזה, אנחנו שמחים על הדיון אבל אין פה החלטה פרודוקטיבית לגבי מה קורה עם האנשים שצריכים לצאת ללימודים בעוד כחצי שנה.

רון פרץ: אנחנו רוצים - - -

צבי האוזר: להזכירך, החלטות פרודוקטיביות במקרה הזה לא יוצאות מהשולחן הזה, אני מציע לשמוע את הצעת הסיכום שלי.

צבי האוזר: חברים, אני פונה בראש ובראשונה לממשלה.

צבי האוזר: מדובר באזעקת אמת, היעדר חקיקה שמסדירה מימון לתוכנית "ממדים ללימודים" מאיימת על המשך קיום התוכנית בשנים הבאות.

צבי האוזר: בואו לא נתחבא, לא נעצום עיניים לרווחה, לא נסתתר ונסתכל על השנים הבאות.

צבי האוזר: אם לא תהיה פה הסדרה של חקיקה אז התוכנית החשובה להכרה בנושאים בנטל מאוימת.

צבי האוזר: אנחנו קוראים לממשלה ליזום חקיקה שתסדיר את הנושא וקוראים לה ליזום חקיקה עוד בכנסת הזאת.

צבי האוזר: אני אומר על דעת כולם כאן שתהיה תמיכה גורפת לחקיקה שכזאת, אפשר לעשות זאת גם בהוראת שעה.

צבי האוזר: הגיעה הזמן לחוקק זאת כי בעוד שעה הבעיה תעלה שוב.

צבי האוזר: מדובר באזעקת אמת, העובדה שאין חקיקה מאיימת על המשך קיומה של התוכנית.

צבי האוזר: אנחנו קוראים לממשלה ליזום חקיקה עוד בכנסת זו.

צבי האוזר: אנחנו רושמים לפנינו שהובהר למעלה מכל ספק שאין כל התניה של התורמים בכל הקשור לשנת הלימודים תשפ"ב ואנחנו קוראים לרמטכ"ל ולאכ"א לעשות הערכה מחודשת של ההחלטה לגבי שנת הלימודים האמורה בשים לב לעובדה שאלו שיתחילו ללמוד בשנת הלימודים הנ"ל התגייסו לבקו"ם גם על בסיס ציפייה למלגה הנדונה.

צבי האוזר: אנחנו קוראים לכל סטודנט וסטודנט, ככל שאתם יכולים באופן אישי להתנדב - תתנדבו, מדובר בדבר חשוב.

צבי האוזר: כפי שנתתם דוגמה בגיוס החובה שלכם כך תמשיכו לתרום לחברה הישראלית ככל יכולתכם.

צבי האוזר: מדינת ישראל זקוקה גם לכם.

צבי האוזר: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.