ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 214, 2020-12-21 12:30

משה גפני: אני פותח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: אנחנו עוסקים בסעיף האחרון בסדר היום: תקנות הדרכונים (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2020.

משה גפני: מי מציג את תקנות הדרכונים?

עירית ויסבלום: אני מרשות האוכלוסין וההגירה.

עירית ויסבלום: אנחנו מגיעים לוועדה עם תיקון שהבאנו לוועדה באמצע שנת 2017 כשעשינו התאמות של האגרות במעבר מתקופת המבחן של הנפקת התיעוד הביומטרי לתקופה הקבועה.

עירית ויסבלום: התקופה הקבועה היא מיוני 2017, כשכל תושבי המדינה מאז מנפיקים תיעוד ביומטרי ואין בחירה בין תיעוד מן הסוג הישן לבין תיעוד מן הסוג החדש.

עירית ויסבלום: באנו עם שינוי לוועדה.

עירית ויסבלום: הסברנו את השינויים השונים, שבחלקם היו ביטול פטורים שהיו רלוונטיים לתקופת המבחן.

עירית ויסבלום: הורדנו אז את סכום האגרה לדרכון בנתב"ג.

עירית ויסבלום: בוועדה היו שלושה דיונים והעניין הזה התארך משום שהוועדה דרשה מאיתנו לעשות הפחתות שלא היו פשוטות, משרד האוצר התנגד וזה היה תהליך ארוך.

עירית ויסבלום: בסופו של דבר הסכמנו, גם לפי דרישת הוועדה, לכמה הפחתות ניכרות.

עירית ויסבלום: מכיוון שלמשרד האוצר הייתה עם זה בעיה, אורי שיינין, שליווה אותנו אז, ביקש שזו תהיה הוראת שעה בלבד, רק עד סוף שנת 2018, כי לא היה תקצוב להפחתות שהוועדה דרשה והסכמנו להן.

משה גפני: כמה מאזרחי מדינת ישראל עברו לביומטרי?

עירית ויסבלום: היום כל מי שמגיע ללשכת רשות האוכלוסין ורוצה להנפיק תעודת זהות או דרכון, אין לו אופציה של בחירה האם הוא לוקח דרכון ביומטרי או תעודת זהות ביומטרית או לא.

עירית ויסבלום: היום החוק חל באופן מחייב על כל תושבי המדינה.

עירית ויסבלום: זה המשמעות של מעבר מתקופת המבחן, שבה התושבים יכלו לבחור אם הם רוצים תיעוד מן הסוג הישן או תיעוד מן הסוג החדש, לבין תקופת הקבע.

עירית ויסבלום: בתקופת הקבע החוק חל על כל תושבי מדינת ישראל.

משה גפני: שאלתי רק שאלה טכנית: כמה עברו לביומטרי?

אלי לוי: אני מנהל אגף מרשם וביומטרי.

אלי לוי: יותר מ-4.5 מיליון אנשים עשו הרכשה ביומטרית.

משה גפני: מה עם האחרים?

אלי לוי: הם צריכים להגיע.

משה גפני: ואם הם לא מגיעים?

ינון אזולאי: כלומר בערך 50%.

עירית ויסבלום: לא הפקענו תוקף, כלומר תעודות זהות ודרכונים נשארו תקפים לתקופה מסוימת, ורק מי שפוקע לו התוקף או שאובד לו הדרכון או תעודת הזהות מגיע לעשות, ואז הוא צריך לעשות תיעוד ביומטרי.

עירית ויסבלום: לכן יש עוד אנשים עם דרכונים תקפים מן הסוג הישן.

ינון אזולאי: אבל לתעודות זהות גם כך אין תוקף.

עירית ויסבלום: לגבי תעודות זהות קבענו בשנת 2012 תקנות תוקף והן בתוקף לעשר שנים.

ינון אזולאי: מי שהוציא תעודת זהות אחרי 2012 זה לעשר שנים?

עירית ויסבלום: וגם מי שהוציא לפני – יש הוראת מעבר, שזה לעשר שנים.

עירית ויסבלום: כלומר תעודות הזהות והדרכונים עם הזמן פוקעים הישנים.

משה גפני: אם אני מסכם, אתם אומרים ש-4.5 מיליון אנשים במדינת ישראל עברו לביומטרי.

אלי לוי: עשו הרכשה ביומטרית, כלומר קיבלו או תעודת זהות או דרכון או את שניהם.

משה גפני: אני אז ניהלתי את הישיבה, לא בוועדת הכספים, לגבי עניין הביומטרי והיה לי ויכוח טכני.

משה גפני: אני רוצה לדעת איפה אנחנו עומדים היום.

משה גפני: לכמה אזרחים במדינת ישראל יש היום תעודת זהות או דרכון ביומטרי?

אלי לוי: 4.5 מיליון אנשים שיש להם לפחות את אחד מהם.

ינון אזולאי: אתה מתכוון ל-4.5 מיליון אזרחים, לא תעודות?

ינון אזולאי: כשאתה לוקח תעודת זהות ודרכון זה בעצם שתי תעודות, אבל זה לבן אדם אחד.

ינון אזולאי: כמה אזרחים נושאים תיעוד ביומטרי?

אלי לוי: הרכשה, שנטלתי ממישהו נתונים ביומטריים, זה בן אדם.

אלי לוי: זה 4.5 מיליון אנשים.

אלי לוי: חלקם קיבלו גם תעודת זהות וגם דרכון, חלקם קיבלו אפילו שני דרכונים, אם אבד להם דרכון.

משה גפני: אתם אומרים דבר נוסף, שאם מישהו אחרי 2012 מבקש לקחת תעודת זהות הוא מקבל את זה לעשר שנים.

אלי לוי: כן.

ינון אזולאי: גם מי שמחזיק תעודת זהות מ-2010, ב-2020 פוקעת תעודת הזהות שלו והוא חייב להגיע להחליף?

אלי לוי: מ-2010 לא.

ינון אזולאי: זה מה ששאלתי.

ינון אזולאי: שאלתי אם אדם שלפני 2012 הייתה לו תעודת זהות, אדם מבוגר שמחזיק תעודת זהות משנת 1990, אני לא יודע ממתי.

ינון אזולאי: האם תעודת הזהות שלו פג תוקפה?

עירית ויסבלום: קבענו הוראת מעבר בתוקף לעשר שנים מיום כניסת התקנות לתוקף.

ינון אזולאי: מ-2012 ועד 2022.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: ב-2022 פג התוקף שלהם.

משה גפני: מי נמצא ממשרד האוצר?

משה גפני: בבקשה.

טובה ווסר: אני רפרנטית תעסוקה באגף התקציבים.

משה גפני: מה את אומרת על התקנות האלה?

טובה ווסר: אנחנו מאשרים את התקנות.

טובה ווסר: בסוף זה להאריך את הדברים שכבר קיימים.

טובה ווסר: מדובר באחריות מדינה.

טובה ווסר: אנחנו בעד.

משה גפני: למישהו יש שאלות?

אלכס קושניר: נשארים אותם מחירים?

שלומית ארליך: אותם מחירים, אבל בשינויי מדד.

אלכס קושניר: המדד ירד.

עירית ויסבלום: חלק מן הסכומים יורדים בינואר.

ינון אזולאי: כשאדם איבד את תעודת הזהות והוא מקבל תעודת זהות זמנית, במקרים מיוחדים, באישור מיוחד כמובן.

ינון אזולאי: הוא משלם עליה?

אלי לוי: לא.

ינון אזולאי: ועל דרכון זמני הוא משלם?

אלי לוי: כן, אם הוא מקבל בלשכה הוא משלם פי אחד וחצי, אם הוא מקבל בנתב"ג הוא משלם פי שלושה מאשר על דרכון רגיל.

ינון אזולאי: אני מבין למה בנתב"ג זה פי שלושה, כי אדם מנצל את הרגע הזה, מגיע לנתב"ג.

ינון אזולאי: אבל אם למשל אדם הגיע ללשכה, למה זה עולה לו פי אחד וחצי?

ינון אזולאי: למה זה לא עולה לו אותו מחיר כמו דרכון רגיל, או אפילו רק 50% כי זה רק זמני לשנה?

ינון אזולאי: הרי אין לו עניין סתם להוציא כסף, יש לו עניין לעשות משהו.

עירית ויסבלום: הרציונל של הדרכונים הזמניים הוא, האינטרס הוא שכמה שיותר אנשים יהיו אחראים ויעשו את הדרכונים מראש ולא יזמינו טיסות לפני שיש להם דרכון.

עירית ויסבלום: מי שמזמין טיסה ברגע האחרון ומוציא דרכון זמני כי לא היה לו זמן לעשות הרכשה ביומטרית ולקבל את הדרכון הביומטרי הביתה, הוא בעצם מסתובב עם דרכון בלי שבב, שהוא דרכון יותר חלש, יותר קל לזייף אותו, הוא גם יכול לעשות איתו דברים בעייתיים.

עירית ויסבלום: אנחנו חוששים שאנשים עם דרכונים זמניים יעקפו את הצורך להיות חלק מן ההליכים של הדרכון הביומטרי, יעקפו את החובה להיות במאגר הביומטרי שעושה בדיקות נגד הרכשה כפולה.

עירית ויסבלום: לכן האינטרס הוא שאנשים יעשו דרכון ביומטרי ולא דרכון מסוג אחר.

עירית ויסבלום: יחד עם זה, אנחנו מאפשרים דרכון מסוג אחר, שהוא דרכון זמני, אבל אנחנו רוצים לצמצם את התופעה הזאת, וגם הצלחנו לצמצם אותה בגלל המחירים היקרים יותר.

עירית ויסבלום: אז מי שעושה דרכון זמני משלם סכום גבוה יותר, כדי לצמצם את הצורך בהנפקה, כדי שאנשים ידאגו להצטייד מראש בדרכונים ביומטריים וייצאו איתם לחו"ל ולא יחכו לרגע האחרון ויעשו דרכון מחוץ להנפקה הביומטרית, שיש לו חסרונות משמעותיים.

ינון אזולאי: זה מובן.

ינון אזולאי: שאלה נוספת: אדם שנמצא בחו"ל, למה הוא לא יכול לעשות שם דרכון ביומטרי קבוע?

ינון אזולאי: אדם נמצא בארצות הברית, לא משנה איפה, נמצא כבר זמן, מגיע לקונסוליה – הוא נמצא בשליחות, אני לא יודע מה הוא עושה.

מיקי לוי: אין להם את האמצעים.

ינון אזולאי: היום זה לא תירוץ כי הרי גם בישראל הם לא עושים את התעודה במקום, הם שולחים את זה לחברה שעושה את זה.

ינון אזולאי: שלח את זה לארץ, שיעשו את זה ויחזירו לקונסוליה.

מיקי לוי: אבל זה עולה כסף.

ינון אזולאי: אין בעיה, תחייב אותו, על זה אין לי בעיה לחייב אותו.

מיקי לוי: אני רוצה להגיד לך משהו על הדרכונים, מהצד הפלילי של העניין, מן הכובע הקודם שלי – ראוי שניזהר.

מיקי לוי: הדרכונים שלנו מסתובבים בהרבה מקומות.

ינון אזולאי: אני מדבר על הביומטרי.

ינון אזולאי: אני אתכם בעניין הזה במאה אחוז.

מיקי לוי: זה במשרד הפנים.

ינון אזולאי: עירית ואלי, קחו את זה כחשיבה.

ינון אזולאי: יכול להיות שאדם שנמצא בארצות הברית בשל סיבה כלשהי, נתת לו דרכון לשנה ואחר כך לעוד שנה, הוא כרגע תקוע שם – בשל עניין משפחתי, בשל פרנסה, לא משנה מה.

ינון אזולאי: תן לו אפשרות לשלם.

ינון אזולאי: תגיד לו: בארץ זה עולה לך בנתב"ג פי שלושה, תשלם פי עשרה.

ינון אזולאי: אם הוא יחליט לעשות את זה שם זה כנראה משתלם לו.

ינון אזולאי: עוד פעם, בביומטרי.

ינון אזולאי: אם אתה נותן לו דרכון זמני אתה בעצם מגיע אל מה שאתם אמרתם ומה שמיקי לוי אומר.

ינון אזולאי: מה קורה עם דרכון זמני?

ינון אזולאי: הוא נתון לזיוף וכן הלאה.

ינון אזולאי: אבל כשאתה הופך אותו לביומטרי אתה מנטרל לו את הדרכון הזמני שם, אתה עושה לו את זה ביומטרי, בעצם גם למערכת זה טוב יותר.

ינון אזולאי: העלות – שהוא ישלם את העלות, את המשלוח לארץ וכולי, תטיל עליו, אין לי בעיה, שהסכום יהיה פי עשרה, זו האחריות שלו.

מיקי לוי: עכשיו זה בכלל בלתי אפשרי כי אין טיסות.

מיקי לוי: איך ישלחו את זה?

עירית ויסבלום: הנושא נמצא בדיונים.

עירית ויסבלום: עלה רעיון שהתוספת התקציבית הגדולה מאוד שנצטרך בשביל פריסה - - -

מיקי לוי: אני מתנצל שאני מפריע לך.

מיקי לוי: הדבר היחידי שינון אזולאי צודק בו ואני מצטרף אליו, עדיף לתת תיעוד ביומטרי כדי למנוע זיופים של דרכוני מדינת ישראל.

אלי לוי: אנחנו מסכימים חד-משמעית, אבל יש פה בעיה תקציבית.

עירית ויסבלום: העניין הוא שהעלות התקציבית באמת גדולה מאוד.

עירית ויסבלום: היה רעיון - - -

משה גפני: מיקי, אני לא כל כך אוהב את זה.

משה גפני: יש מי שלא רוצים.

משה גפני: למה צריך להכריח אותם?

משה גפני: כאשר התקיימו הדיונים על הביומטרי אני לא אהבתי את זה.

ינון אזולאי: הם אומרים: כשאדם נמצא בחו"ל ופג תוקף הדרכון שלו, הוא מגיע לשגרירות, בפעם הראשונה נותנים לו דרכון זמני לשנה.

ינון אזולאי: אם הוא נשאר שם עוד שנה, במקרים חריגים ייתנו לו עוד אחד, מתוך התחשבות.

ינון אזולאי: במקום לתת לו פעם אחת או פעמיים את הדרכון הזמני הזה, שהוא משלם עליו, שם תכריח אותו לעשות את הביומטרי ושישלם את העלות הגדולה יותר עבור זה כי הוא לא מגיע לארץ.

ינון אזולאי: אם הוא רוצה להישאר אזרח ישראלי שישלם עבור זה, אין בעיה, שם בשגרירות.

ינון אזולאי: פה בארץ זה נושא אחר, עזוב, אבל בגלל ששם זה נתון לזיופים וזה נאבד לו ולא משנה מה, תכריח אותו.

ינון אזולאי: אבל אין להם את האופציה הזאת.

ינון אזולאי: אומרים לך: תבוא השנה, ואז בעוד שנה.

ינון אזולאי: ואז מה קורה?

ינון אזולאי: ברגע שאחרי שנה אין לו דרכון הוא לא יכול להתחתן שם, הוא לא יכול לעשות שם כלום.

משה גפני: אני לא מתלהב מזה מכיוון שאז יכולים להכריח גם במקומות אחרים.

ינון אזולאי: אבל מכריחים אותך גם פה.

ינון אזולאי: אם אתה כבר נמצא במצב שזהו, היום אתה הולך לעשות - - -

מיקי לוי: גפני, ברוך השם זה לא נפרץ וכל מה שפחדנו, הכול מתקתק כמו שעון שוויצרי.

אלכס קושניר: יש לי שאלה, אדוני, בעקבות התקנות החדשות של השר בנוגע להנפקת דרכונים לעולים החדשים, שהוא מקצה את זה לשנה ואחר כך לעוד שנה ואחר כך לעוד שנה.

אלכס קושניר: האם רשות האוכלוסין וההגירה הולכת לגבות כסף בכל פעם על חידוש דרכון?

אלי לוי: לא.

אלי לוי: בתקנות שהגשנו בפעם האחרונה, כשנותנים למישהו דרכון לשנה ואחרי זה הוא מבקש להחליף אותו, אנחנו קוראים לזה מחליף הארכה.

אלי לוי: בעבר היינו עושים הארכה.

אלי לוי: במקרה הזה, זה נכלל בתקנות שהעברנו בשנת 2017, שהוא מקבל את הדרכון פטור ללא אגרה.

אלי לוי: אם אנחנו נחזור לתקנות הישנות אז הוא כן ישלם אגרה, אבל לפי התקנות שהעברנו ב-2017 זה ללא אגרה.

אלי לוי: יש לנו בכל שנה יותר מ-50,000 דרכונים כאלה שאנחנו נותנים לאנשים, או שהם מחליפים במקום הארכת תוקף או שהם משנים פרט בדרכון, הם מקבלים דרכונים חדשים ללא אגרה.

משה גפני: מה עם מתקפת הסייבר שחששנו ממנה כל הזמן לגבי המאגר הביומטרי?

עירית ויסבלום: המאגר הביומטרי הוא לא ברשות האוכלוסין.

עירית ויסבלום: יש רשות לניהול המאגר הביומטרי.

עירית ויסבלום: לא אנחנו מחזיקים במאגר.

עירית ויסבלום: צריך לעשות את ההפרדה, אלה שתי רשויות שונות.

עירית ויסבלום: אנחנו אמנם לא עובדים שם אבל אנחנו מכירים את הנושא ויכולים להגיד שהמאגר הביומטרי מאובטח ומנותק מכל רשת, הוא מאובטח גם לוגית וגם פיזית.

משה גפני: כאשר עלה הנושא הזה לראשונה, אחד הדברים שחששנו ממנו הוא מתקפת סייבר, שיעברו נתונים.

משה גפני: כמה אבטחה יש לדבר הזה?

עירית ויסבלום: קודם כול, זו מערכת שעומדת לבדה.

עירית ויסבלום: היא לא מחוברת לרשת ואז האקרים לא יכולים לפרוץ.

עירית ויסבלום: גם מערך הסייבר מנחה אותם.

עירית ויסבלום: כל ההגנות שם נקבעו בהנחיה של שב"כ וזה מאובטח.

עירית ויסבלום: לא דלף כלום, אף אחד לא הצליח לפרוץ.

משה גפני: לא חוששים מזה?

עירית ויסבלום: האבטחה שם היא ברמות שאושרו כרמת האבטחה הכי גבוהה של מאגרים שישנה בארץ.

משה גפני: כשניהלתי את הדיון בעניין הזה, אחד החששות הגדולים שהיוהלכולנו, אלה שהיו נגד, היה נושא האבטחה.

משה גפני: יכול לדלוף החוצה דבר כזה בלחיצת כפתור.

משה גפני: זה סיפור לא פשוט.

מיקי לוי: ברוך השם זה עובד בסדר.

ינון אזולאי: לגבי דרכון ביומטרי או תעודת זהות ביומטרית שאבדו.

ינון אזולאי: מה העלות?

ינון אזולאי: זה כמו להנפיק חדש?

אלי לוי: בדרכונים יש תוספת לאגרה של עוד עלות, זה כמעט כפול.

אלי לוי: לגבי תעודת זהות שאובדת זה עולה 115 שקלים.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: מה הסיבה?

ינון אזולאי: היו פה נציגי משרד התחבורה לפני שבועיים ואמרו לגבי רישיון שאובד: 10 שקלים, 20 שקלים, אני לא זוכר כמה.

ינון אזולאי: כלומר העלות לא צריכה להיות באותה רמה גבוהה.

ינון אזולאי: אתה אומר שבתעודת זהות זה 115 שקלים ובדרכון הסכום הוא כמעט פי שניים.

ינון אזולאי: לפעמים אדם בלחץ, איבד את התעודה.

ינון אזולאי: אני חושב שיש פה בעיה.

עירית ויסבלום: הרציונל של כפל האגרות באובדנים הוא מכיוון שעם דרכון שאבד אפשר לעשות מעשים.

ינון אזולאי: גם בביומטרי?

עירית ויסבלום: כן, אם מישהו דומה.

מיקי לוי: ברישיון אין צ'יפ, שבב אלקטרוני, ובתעודת זהות יש.

עירית ויסבלום: רישיון שהלך לאיבוד, זה לא שמישהו יכול לעשות איתו מניפולציות, אף אחד לא יעשה איתו כלום.

עירית ויסבלום: דרכון שהולך לאיבוד – בחוק הדרכונים יש גם חובה לשמור על מסמך הנסיעה.

עירית ויסבלום: זה נובע גם מכך שאפשר לעשות בו שימושים לא ראויים ברגע שהוא מגיע לידיים זרות.

עירית ויסבלום: לכן, כדי לעוד את הציבור – זה גם נדון בבג"ץ, בזמנו הייתה אגרה של פי ארבעה ובג"ץ אמר שזה לא מידתי והורדנו את זה לפי שניים.

אלכס קושניר: זה בעצם סוג של קנס.

עירית ויסבלום: זה לא נקרא קנס.

עירית ויסבלום: משטר של עבירות יכול גם לקבוע תמריצים להתנהגות שלילית וחיובית.

עירית ויסבלום: אם אנחנו לא רוצים שאנשים יזניחו ולא ישמרו על הדרכונים שלהם - - -

ינון אזולאי: בגלל הבטיחות שבדבר הזה.

עירית ויסבלום: כן, כי אפשר לעשות עם זה דברים לא ראויים.

ינון אזולאי: אני חייב לפרגן לכם מאוד על התורים שהתקצרו, ולאו דווקא בתקופת הקורונה, עוד לפני תקופת הקורונה.

ינון אזולאי: אני רואה כל מיני אנשים שמגיעים ללשכות האוכלוסין ומברכים על זה.

ינון אזולאי: התורים התקצרו באופן משמעותי, גם בתקופות קשות שהיו אז.

משה גפני: מי השר שאחראי על זה?

ינון אזולאי: אני חושב שאתה בקשר טוב איתו בכל רגע נתון.

ינון אזולאי: את יודעת מה, אל תיקחי את הפרגון לשר, קחי את הפרגון לעובדים, כי העובדים שנמצאים שם נותנים את הנשמה.

משה גפני: דנו על העניין הזה, על דרכון שאבד, כאשר דנו על כמה צריך לשלם.

משה גפני: היה על זה דיון ארוך.

ינון אזולאי: נכון, אבל דיברתי על ההתייעלות של העובדים שם, על קיצור הזמנים.

ינון אזולאי: באמת מגיע יישר כוח עצום.

משה גפני: בסדר גמור.

משה גפני: אני בעד.

אלכס קושניר: אני לא אומר מילה כי יש עוד הרבה מאוד - - -

ינון אזולאי: יש מה לתקן עדיין, לא אמרנו שלא.

אלכס קושניר: יש הרבה מאוד סוגיות שאנחנו נתקלים בהן ברשות האוכלוסין וההגירה, בעיקר בהיענות לאזרחים, ובעיקר לגבי עולים חדשים, מטבע הדברים הם פונים אליי הרבה מאוד.

אלכס קושניר: יחד עם זה אני חייב לומר שלשכת מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה מאוד מקצועית ויודעת לענות את כל התשובות.

אלכס קושניר: למרות שבשטח עוד לא הכול מתפקד כפי שצריך יש כתובת למי לפנות.

אלכס קושניר: זה חצי פרגון.

מיקי לוי: לא קשור לזה, יש כוונה להעביר את חוק דחיית התקציב לוועדת הכנסת.

מיקי לוי: אני אומר מה קורה מאחורי הקלעים.

מיקי לוי: ארבל אסטרחן נתנה חוות דעת משפטית בעניין הזה ואז אי אפשר להגיש הסתייגויות אלא רק הסתייגויות שמתאימות לוועדת הכנסת.

מיקי לוי: אדוני, זה עוד קיצוץ בכנפיה של ועדת הכספים.

מיקי לוי: הצעת החוק לדחיית התקציב שמגישים כרגע, מתכננים להביא אותה לוועדת הכנסת.

מיקי לוי: זה לא יכול לקרות.

מיקי לוי: זה עוד קיצוץ בכנפיה של ועדת הכספים.

משה גפני: אני הולך לבדוק את זה.

ינון אזולאי: שאלנו את סמוטריץ': אם יביאו לפה את תקציב 2020, שאנחנו מכירים את הבעיה שלו, אחרי מה ששמענו שמשרד האוצר והחשב אמרו, אתם כן תשקלו להצביע בעד תקציב 2020 שנגמר?

מיקי לוי: מה זה רלוונטי?

ינון אזולאי: זה רלוונטי, כי אנחנו יכולים לעשות מרתון, לגמור את זה עד מחר בלילה.

מיקי לוי: ינון, גם פה יש לך רוב.

מיקי לוי: אני נלחם על חייה של הוועדה.

מיקי לוי: אתה רוצה לתת לאיתן גינזבורג לדון בכספים?

ינון אזולאי: ממש לא.

ינון אזולאי: אתה יודע שאני רק פה.

משה גפני: מיקי, אבדוק את זה.

משה גפני: מי קורא את התקנות?

משה גפני: בבקשה.

עירית ויסבלום: תקנות הדרכונים (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2020 "בתוקף סמכותי לפי סעיף 10 לחוק הדרכונים, התשי"ב-1952, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי סעיף 1(ב) לחוק-יסוד: משק המדינה, אני מתקין תקנות אלה:

עירית ויסבלום: תקנה 1 – תיקון שם התקנות בתקנות הדרכונים (הוראת שעה), התשע"ז-2017 (להלן – התקנות העיקריות), בשם התקנות, במקום "הוראת שעה" יבוא "תיקון מס' 2".

עירית ויסבלום: "

שלומית ארליך: בעצם מורידים פה את אלמנט הוראת השעה.

עירית ויסבלום: הוראת השעה תהפוך להיות הוראה קבועה וזה יהפוך להיות חלק מן התיקון שהיה בשנת 2017.

עירית ויסבלום: לכן זה מקבל את הכותרת "תיקון מס' 2".

עירית ויסבלום: תקנה 2 – ביטול תקנה 2 לתקנות העיקריות "תקנה 2 לתקנות העיקריות – בטלה.

עירית ויסבלום: "

שלומית ארליך: זו התקנה שקובעת את מועד פקיעתן שקבענו בפעם האחרונה.

עירית ויסבלום: נכון.

עירית ויסבלום: התיקון הזה אומר שההסדרים שנקבעו כהוראת שעה יהפכו להיות הסדרים קבועים.

משה גפני: מי בעד אישור תקנות הדרכונים (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2020 כפי שביקש שר הפנים אריה דרעי?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד – 4

משה גפני: נמנעים – אין תקנות הדרכונים (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"א-2020 אושרו.

משה גפני: התקנות אושרו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.